Tepoto (Disepointmenta salas)

Tepoto (tuamotiešu: Tepoto) vai Ziemeļtepoto (franču: Tepoto Nord) ir koraļļu sala Tuamotu salās Klusajā okeānā, ietilpst Disepointmenta salu grupā. Administratīvi pieder Franču Polinēzijai, kopā ar Napukas salu veido Napukas komūnu. Salu pamatiedzīvotāji ir polinēziešu tauta, kas radniecīga tuamotiešiem. Ģeogrāfija Napuka atrodas Tuamotu salu ziemeļu daļā, tiek pieskaitīta Disepointmenta salu grupai, tuvākā sala ir 17 km attālā Napuka austrumos. Sala atrodas vulkāniska zemūdens kalna virsotnē. Tepoto cēlusies kā koraļļu atols, kas tektonisku procesu rezultātā pacēlusies virs jūras līmeņa un tā lagūna aizpildījusies ar nogulsnēm — mūsdienās lagūnas vietā purvains pazeminājums. Salai iegarena forma, tā garums ir 2,5 km, platums platākajā vietā — 1 km, bet salas perimetrs — 6 km. Vienīgā apdzīvotā vieta Tehekegaatrodas atola ziemeļrietumos. Vēsture Pirmie no eiropiešiem salu apmeklēja britu ekspedīcija Džona Bairona vadībā 1765. gadā un nodēvēja Napukas un Tepoto salas kopā par Disappointment Islands — ‘Vilšanās salas’, jo salinieki izturējās pret atbraucējiem naidīgi. 19. gadsimtā Tepoto kļuva par Francijas teritoriju. Izolētā novietojuma dēļ Tepoto, tāpat kā Napuka, bija viena no pēdējām Tuamotu arhipelāga salām, kas pieredzēja tradicionālo polinēziešu paražu un to lingvistisko īpatnību norietu (Napukā un Tepoto runātā tuamotiešu valoda ir viena no septiņām šīs polinēziešu valodas varietātēm). Sala tika evaņģelizēta 1878. gadā. Šo iemeslu dēļ šie atoli 20. gadsimta pirmajā pusē bija īpaši interesanti etnogrāfiskajiem un arheoloģiskajiem pētījumiem. Saimniecība Salas ekonomika balstās uz kokospalmu audzēšanu un kopras ieguvi. Atsauces Ārējās saites Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Tepoto.