Ahe

Ahe (tuamotiešu: Ahe) ir koraļļu atols Tuamotu salās Klusajā okeānā, ietilpst Karaļa Džordža salu grupā. Administratīvi pieder Franču Polinēzijai, ietilpst Manihi komūnā. Atola pamatiedzīvotāji ir polinēziešu tauta tuamotieši. Ģeogrāfija Ahe atrodas Karaļa Džordža salu rietumdaļā, tuvākā sala ir 15 km attālā Manihi rietumos. Ahe kopā ar kaimiņu Manihi atrodas vulkāniska zemūdens kalna virsotnē, kas paceļas 2760 metru augstumā no okeāna pamatnes un izveidojies pirms 57,7 līdz 60,9 miljoniem gadu. Atolam neregulāra ovāla forma, tā garums ir 23,5 km, lielākais platums — 12,2 km, bet rifa perimetrs — 57 km. Atola rifs iekļauj 138 km² lielu lagūnu, kurai ir viens kuģojams savienojošais šaurumi ar okeānu — 200 m platais Tiareroas šaurums atola ziemeļrietumos. Uz atola rifa vairāki desmiti motu, lielākā apdzīvotā vieta atrodas Tenukupara atrodas atola dienvidrietumos. Valda tropiskais klimats bez izteiktām sezonām; vidējā gada temperatūra ir 27,7 °C. Atolā nav pastāvīgu saldūdens avotu un dzeramo ūdeni iedzīvotāji iegūst, savācot lietusūdeni; vidējais nokrišņu daudzums ap 1574 mm. Vēsture Pirmie no eiropiešiem atolu apmeklēja holandiešu ekspedīcija Villema Shautena un Jakoba Le Mēra vadībā 1616. gadā un nodēvēja to par Vliegen Eyland. 1839. gadā atolu apmeklēja amerikāņu polārpētnieks Čārlzs Vilkss, kas atolu nodēvēja par Peacock Island par godu savam kuģim Peacock. Saimniecība Ahe ekonomika tradicionāli ir saistīta ar zveju, kā arī ar pērļu audzēšanu, kas ir attīstījusies, pateicoties pērļu fermu izveidei pērļu un perlamutra ieguvei. Tiek attīstīts tūrisms. Atola ziemeļos 1997. gadā Francijas armija uzbūvēja lidostu ar 1200 m garu skrejceļu, kas ar regulāriem reisiem savienota ar Papeeti un citām Tuamotu arhipelāga salām un gadā apkalpo ap 9000 pasažieru. Atsauces Ārējās saites Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ahe.