Toau

Toau (tuamotiešu: Niau) ir koraļļu atols Tuamotu salās Klusajā okeānā, ietilpst Palisera salu grupā. Administratīvi pieder Franču Polinēzijai, ietilpst Fakaravas komūnā. Salu pamatiedzīvotāji ir polinēziešu tauta tuamotieši. Ģeogrāfija Toau atrodas Palisera salu dienvidaustrumu daļā, tuvākās salas ir 15 km attālā Fakarava dienvidaustrumos, 29 km attālā Niau dienvidrietumos, 29 km attālā Kaukura ziemeļrietumos un 27 km attālā Apataki ziemeļos. Koraļļu atols atrodas vulkāniska zemūdens kalna virsotnē. Atolam iegarena daudzstūra forma, tā garums ir 35 km, platums — 18 km, bet rifa perimetrs — 100 km. Rifs iekļauj 561 km² lielu un līdz 25 m dziļu lagūnu, kam ir divas kuģojamas ieejas (Fakatahunas un Otugi) atola austrumos. Niau atols iekļauts 1977. gadā izveidotajā UNESCO Fakaravas biosfēras rezervātā. Valda tropiskais klimats bez izteiktām sezonām; vidējā gada temperatūra ir ap 26 °C. Atolā nav pastāvīgu saldūdens avotu un dzeramo ūdeni iedzīvotāji iegūst, savācot lietusūdeni. Vienīgā apdzīvotā vieta Maragai atrodas atola ziemeļrietumos pie Teheres šauruma. Vēsture Pirmie no eiropiešiem atolu apmeklēja britu ekspedīcija Džeimsa Kuka vadībā 1774. gadā. 1820. gadā salu no jauna atklāja krievu ekspedīcija Fabiāna fon Belinshauzena vadībā un nodēvēja to par Jeļizavetas salu. 19. gadsimtā Toau kļuva par Francijas teritoriju ar aptuveni 90 iedzīvotājiem, kas attīstīja kokosriekstu eļļas ražošanu (aptuveni 10 mucu gadā ap 1860. gadu). Saimniecība Toau pārtiek galvenokārt no zvejas, ko nodrošina zivju parki atola ziemeļrietumos, jūras gurķu vākšanas eksportam uz Āziju, kā arī neliela apmēra pērļu audzēšanu un kopras ražošanu. Atsauces Ārējās saites Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Toau.