Rapa (sala)

Rapa (franču: Rapa), bieži arī Rapaiti (Rapa Iti — ‘Mazā Rapa’ pretstatā Rapanui — ‘Lielajai Rapai’), ir vulkāniska sala Tubuai salās Klusajā okeānā. Administratīvi pieder Franču Polinēzijai, kur kopā ar Marotiri salām veido Rapas komūnu. Atola pamatiedzīvotāji ir polinēziešu tauta rapieši, kas runā rapiešu valodā. Ģeogrāfija Rapa atrodas Tubuai salu dienvidaustrumos, tuvākā cietzeme ir 80 km attālās Marotiri (Basa) salas austrumos, bet tuvākā apdzīvotā sala ir 520 km attālā Raivavae ziemeļrietumos. Sala vulkāniskas izcelsmes, reljefs kalnains, augstākā virsotne ir Perau kalns (650 m vjl) salas rietumos. Krasta līnija stipri izrobota, klinšaina, piekrastē vairākas mazas saliņas un klintis, lielākā no kurām ir Tauturou (21 ha). No salas austrumu krasta tās vidienē iestiepjas 4,3 km garais un 800 m platais Ahurei līcis, kas ir senā vulkāna kaldera; pie tā atrodas abas salas apdzīvotās vietas, lielākā no kurām ir Ahurei līča dienvidu krastā. Valda tropisko lietusmežu klimats bez izteiktām sezonām; vidējā gada temperatūra ir 23,2 °C, bet maksimālā reģistrētā temperatūra ir 31,6 °C. Vidējais nokrišņu daudzums ap 2435 mm. Vēsture Tiek uzskatīts, ka Rapu apdzīvojuši polinēzieši vismaz kopš 12. gadsimta. Salinieki starpā biži notikuši cilšu kari; tie dzīvojuši 14 nocietinātos ciemos (pare), kas atradušies kalnu virsotnēs; zināmākais un vecākais no tiem ir Morono Uta, kas attīstījies 1450.—1550. gados. Pirmie no eiropiešiem salu apmeklēja britu ekspedīcija flotes virsnieka Džordža Vankuvera vadībā 1791. gadā un nodēvēja to par Oparo. Eiropieši salā ievazāja slimības un alkoholu, kā rezultātā līdz 1830. gadam izmira lielākā daļa salas iedzīvotāju. 1826. gadā Rapā bija ap 2000 iedzīvotāju, bet 14 gadus vēlāk to skaits bija samazinājies līdz 120. 1861. gadā salā iebruka Peru vergu tirgotāji, ar varu aizvedot rapiešus uz Činčas salām Peru piekrastē guano ieguvei. Atgriezušies izdzīvojušie vergi salā ievazāja bakas un dizentēriju un pēc tam iedzīvotāju skaits vēl vairāk samazinājās. Līdz tam neatkarīgā Rapas karaliste 1867. gadā tika pasludināta par Francijas protektorātu, bet 1881. gadā formāli anektēta. Pēc tam vietējā monarhija tika atcelta, un pēdējai karalis Teparima tika gāzts no troņa 1887. gada 18. jūnijā. Saimniecība Salai nav sava lidlauka, un to ar pārējām salām ik pēc diviem vai trim mēnešiem savieno tikai jaukto kravu kuģis Tuhaa Pae. Salu periodiski apmeklē arī Francijas Jūras spēku patruļkuģis La Tapageuse. Atsauces Ārējās saites Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Rapa. Encyclopædia Britannica raksts (angliski)