Fanatau

Fanatau (Fangatau) ir koraļļu atols Tuamotu salās Klusajā okeānā. Administratīvi pieder Franču Polinēzijai, kur kopā ar Fakahinas atolu (8,3 km², 173 iedzīvotāji) veido Fanatau komūnu. Atola pamatiedzīvotāji ir polinēziešu tauta tuamotieši. Ģeogrāfija Fanatau atrodas Tuamotu salu ziemeļaustrumu daļā, tuvākā sala ir 73 km attālā Fakahina dienvidaustrumos. Fanatau atrodas vulkāniska zemūdens kalna virsotnē, kas paceļas 1710 metru augstumā no okeāna pamatnes un izveidojies pirms 44,3 līdz 45,1 miljoniem gadu; kalna virsotne atrodas 60 m zlj. Atolam ieliekta ovāla forma, tā garums ir 8 km, lielākais platums — 3,5 km, bet rifa perimetrs — 19 km. Atola rifs iekļauj 11 km² lielu lagūnu, kurai nav kuģojamu savienojošo šaurumu ar okeānu. Vienīgā apdzīvotā vieta Teana un Fanatau lidlauks atrodas atola rietumos. Lielākā daļa atola motu savienoti ar autoceļu un tiltiem. Vēsture Pirmie no eiropiešiem atolu 1820. gadā apmeklēja krievu ekspedīcija Fabiāna fon Belinshauzena vadībā, kas to nodēvēja par Grāfa Arakčejeva salu par godu ģenerālim Aleksejam Arakčejevam. 19. gadsimtā Fanatau kļuva par Francijas teritoriju. 1862. gadā atols tika evaņģelizēts, dibinot Svētā Dominika draudzi. Saimniecība Papildus vēsturiskajai kokospalmu audzēšanai kopras ieguvei, 2001. gadā tika uzsākta milzu gliemeņu Tridacna maxima akvakultūra, kas lagūnā ir plaši izplatīta — tā ir īpaši piemērGliemeņu audzēšana kļūst arvien svarīgāka un ienesīgāka atola iedzīvotājiem. Atola rietumos no 1978. gada darbojas Fanatau lidosta ar 1200 m garu skrejceļu, kas ar regulāriem reisiem savienota ar Papeeti un citām Tuamotu arhipelāga salām un gadā apkalpo ap 1,5 tūkstošiem pasažieru. Atsauces Ārējās saites Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Fanatau.