Napuka

Napuka (tuamotiešu: Napuka) ir koraļļu atols Tuamotu salās Klusajā okeānā, ietilpst Disepointmenta salu grupā. Administratīvi pieder Franču Polinēzijai, kopā ar Ziemeļtepoto salu veido Napukas komūnu. Salu pamatiedzīvotāji ir polinēziešu tauta, kas radniecīga tuamotiešiem. Ģeogrāfija Napuka atrodas Tuamotu salu ziemeļu daļā, tiek pieskaitīta Disepointmenta salu grupai, tuvākā sala ir 17 km attālā Ziemeļtepoto rietumos. Atols atrodas vulkāniska zemūdens kalna virsotnē. Atolam iegarena forma, tā garums ir 11 km, platums platākajā vietā — 5,2 km, bet rifa perimetrs — 27 km. Rifs iekļauj 18 km² lielu lagūnu, kurai nav kuģojamu savienojumu ar okeānu; osta ierīkota pie ārējā rifa atola ziemeļrietumos. Vienīgā apdzīvotā vieta Tepukamaruia atrodas atola ziemeļrietumos. Vēsture Pirmie no eiropiešiem atolu apmeklēja britu ekspedīcija Džona Bairona vadībā 1765. gadā, nodēvēja par Wytoohee Island, bet Napukas un Tepoto salas kopā — par Disappointment Islands — ‘Vilšanās salas’, jo salinieki izturējās pret atbraucējiem naidīgi. 19. gadsimtā Napuka kļuva par Francijas teritoriju, kurā ap 1850. gadu dzīvoja ap 80 iedzīvotāju. Izolācijas dēļ Napuka, tāpat kā Tepoto, bija viena no pēdējām Tuamotu arhipelāga salām, kas pieredzēja tradicionālo polinēziešu paražu un to lingvistisko īpatnību norietu (Napukā un Tepoto runātā tuamotiešu valoda ir viena no septiņām šīs polinēziešu valodas varietātēm). Sala tika evaņģelizēta 1878. gadā. Šo iemeslu dēļ šie atoli 20. gadsimta pirmajā pusē bija īpaši interesanti etnogrāfiskajiem un arheoloģiskajiem pētījumiem. Saimniecība Atola ekonomika balstās uz kokospalmu audzēšanu un kopras ieguvi. Atola dienvidrietumos pie Tepukamaruias kopš 1977. gada atrodas Napukas lidosta ar 900 m garu skrejceļu, kas ar regulāriem reisiem savienota ar citām Tuamotu arhipelāga salām un gadā apkalpo ap 1,4 tūkstošiem pasažieru. Atsauces Ārējās saites Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Napuka.