Reao

Reao (franču: Reao) ir koraļļu atols Tuamotu salās Klusajā okeānā. Administratīvi pieder Franču Polinēzijai, kur kopā ar Pukaruas atolu (7 km², 236 iedzīvotāji) veido Reao komūnu. Atola pamatiedzīvotāji ir polinēziešu tauta tuamotieši. Ģeogrāfija Reao atrodas Tuamotu salu ziemeļaustrumos, tuvākā sala ir 48 km attālā Pukarua ziemeļrietumos. Reao atrodas vulkāniska zemūdens kalna virsotnē, kas paceļas 2005 metru augstumā no okeāna pamatnes un izveidojies pirms 36,1 līdz 36,8 miljoniem gadu. Atolam izstiepta ovāla forma, tā garums ir 24,5 km, lielākais platums — 5 km, bet rifa perimetrs — 48 km. Atola rifs iekļauj 34 km² lielu lagūnu, kurai nav kuģojamu savienojošo šaurumu ar okeānu. Atola ziemeļaustrumu malu visā tā garumā aizņem viena sala, kas lielākoties aizņemta r kokospalmu plantācijām. Vienīgā apdzīvotā vieta un lidlauks atrodas atola ziemeļrietumu galā. Vēsture Pirmie no eiropiešiem atolu 1823. gadā apmeklēja franču ekspedīcija Luī Isodora Diperī vadībā, kas to nodēvēja par Clermont-Tonnerre par godu Francijas kara flotes ministram Emī Marī Gaspāram Klermonam-Tonēram. 19. gadsimtā Reao kļuva par Francijas teritoriju. 1875. gadā atols tika evaņģelizēts, dibinot Svētā Augustīna draudzi. 1983. gadā atolu nopostīja ciklons, kas īpaši skāra kokospalmu plantācijas, bet pateicoties atjaunošanas programmai, turpmākajos gados iestādīja 17 000 jaunu kokospalmu. Saimniecība Galvenā saimniecības nozarea atolā ir kokospalmu audzēšana un kopras ieguve — 2009 gadā ieguva 318 tonnas kopras ar lejupejošu tendenci. Kopš 2008. gada attīstās milzu gliemeņu audzēšana, kā arī zveja. Attīstīts tiek tūrisms — atola ziemeļos no 1979. gada atrodas Reao lidosta ar 1000 m garu skrejceļu, kas ar regulāriem reisiem savienota ar Papeeti un citām Tuamotu arhipelāga salām un gadā apkalpo ap 2,1 tūkstoti pasažieru. Atsauces Ārējās saites Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Reao.