Tikehau

Tikehau (tuamotiešu: Tikehau) ir koraļļu atols Tuamotu salās Klusajā okeānā, ietilpst Palisera salu grupā. Administratīvi pieder Franču Polinēzijai, ietilpst Raniroas komūnā. Salu pamatiedzīvotāji ir polinēziešu tauta tuamotieši. Ģeogrāfija Tikehau atrodas Palisera salu ziemeļrietumos, tuvākās salas ir 13 km attālā Raniroa austrumos un 38 km attālā Mataiva rietumos. Koraļļu atols atrodas vulkāniskā zemūdens kalna virsotnē, kas paceļas 1760 metru augstumā no okeāna pamatnes un izveidojies pirms 63,5 līdz 65,1 miljoniem gadu. Atols ovālas formas, tā garums ir 27 km, platums — 19 km, bet rifa perimetrs — 78 km. Rifs iekļauj 461 km² lielu lagūnu, kurai ir viens ap 250 m plats savienojošais šaurums ar okeānu rifa rietumos. Valda tropiskais klimats bez izteiktām sezonām; vidējā gada temperatūra ir ap 26 °C. Atolā nav pastāvīgu saldūdens avotu, un dzeramo ūdeni iedzīvotāji iegūst, savācot lietusūdeni. Vēsture Pirmie no eiropiešiem atolu apmeklēja krievu ekspedīcija Oto fon Kocebū vadībā 1816. gadā, kas to nodēvēja par Krūzenšterna salu (остров Крузенштерна) par godu admirālim Ivanam Krūzenšternam. Saimniecība Tikehau galvenā saimniecības nozare ir tūrisms. Atola dienvidos atrodas Tikehau lidosta, kas ar regulāriem reisiem savienota ar Papeeti un citām Tuamotu arhipelāga salām un gadā apkalpo ap 40 tūkstošiem pasažieru. Nelielos apmēros attīstīta arī zveja, kokospalmu audzēšana un un pērļu audzēšana. Atsauces Ārējās saites Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Tikehau.