Zámok v Będzine

Zámok v Będzine (poľ. Zamek Będziński) je stredoveká pevnosť v južnom Poľsku, rozvíjaná od 13. storočia a (v hlavných obranných okruhoch) dokončená za vlády Kazimíra III. Veľkého; stojí na vyvýšenine nad riekou Czarna Przemsza pri historickej hranici medzi Sliezskom a Malopoľskom. Zámok je sprístupnený verejnosti a je súčasťou expozícií Muzeum Zagłębia w Będzinie; medzi zbierkami sú aj kolekcie historických zbraní (najmä od 16. do 20. storočia). Zámok je zapísaný do registra nehnuteľných pamiatok Sliezskeho vojvodstva pod číslami 337 (1951-10-15) a A/1/60 (1960-02-23). História Podľa regionálneho turistického portálu slaskie.travel sa výstavba začala v druhej polovici 13. storočia na strategickom mieste (hranica sliezsko–malopoľská a brod cez Czarnu Przemszu), na významnej obchodnej trase spájajúcej Vroclav s Krakovom. Za iniciátora prvej stavebnej fázy je uvádzaný pravdepodobne krakovský knieža Boleslav V. Hanblivý; s touto etapou sa spája výstavba kruhovej veže typu stołp. Neskôr za Kazimíra III. Veľkého došlo k dobudovaniu opevnení „horného“ a „dolného“ zámku, čím sa Będzin začlenil do západného obranného systému Poľského kráľovstva. V roku 1349 je doložený prvý známy będzinský burgróf (Wiernek/Vernco), čo naznačuje existenciu zámku už v tomto čase; v zakladacej listine mesta (1358) sa mesto uvádza ako založené „pod naším zámkom“ (sub castro nostro). Poloha zámku súvisela aj so zmenou hraníc po prechode Sliezska pod českú (bohémijskú) zvrchovanosť (1348): hranica medzi Poľskou korunou a Čechmi viedla po línii Czarnej Przemsze, teda priamo pod zámkom. V 15. a na začiatku 16. storočia sú v prameňoch uvádzaní držitelia (tenutarius) a správcovia zámku; podľa lustrácie z roku 1564 bol zámok sčasti opustený a chátral. V rokoch 1588–1589 slúžil zámok ako miesto zadržiavania Maximiliána Habsburského po bitke pri Byczyne. V 17. storočí zámok postihol požiar a počas švédskej potopy (1655–1656) bol vážne poškodený; podľa slaskie.travel mal napriek tomu aj naďalej význam a navštívili ho aj poľskí panovníci vrátane Jána III. Sobieského, Augusta II. a Stanislava II. Augusta Poniatowského. Po deleniach Poľska prešiel zámok do súkromných rúk; v 30. rokoch 19. storočia prešiel rozsiahlejšou obnovou iniciovanou grófom Edwardom Raczyńskym podľa projektu architekta Francesca Maria Lanciho. V 20. storočí bol zámok opäť rekonštruovaný, najmä v 50. rokoch; od roku 1956 v ňom sídlia zbierky Muzeum Zagłębia. Architektúra Zámok bol založený na vyvýšenine na ľavom brehu Czarnej Przemsze; najstaršiu fázu predstavovala kruhová veža typu stołp, na ktorú nadviazala výstavba „horného“ a „dolného“ zámku. Múzeum Zagłębia Od roku 1956 zámok prezentuje zbierky Muzeum Zagłębia w Będzinie: prízemie je venované dejinám Będzina, vyššie podlažia obsahujú kolekcie historických zbraní (16.–20. storočie); sprístupnená je aj veža s výhľadom na región Zagłębie. Referencie Literatúra GUERQUIN, Bohdan. Zamki w Polsce. Warszawa : Arkady, 1984. S. 88–90. (po poľsky) Leksykon zamków w Polsce. Warszawa : Arkady, 2001. ISBN 978-83-213-4158-3. S. 89–91. (po poľsky) Iné projekty Commons ponúka multimediálne súbory na tému Zámok v Będzine Externé odkazy Muzeum Zagłębia w Będzinie (oficiálna stránka) Zamek w Będzinie – slaskie.travel Zamek obronny z XIV wieku – Powiat Będziński The Royal Castle in Będzin – Poland Travel 6 castelos imperdíveis ao redor de Czeladź – komoot