Panguna-gruven

Panguna-gruven er en stor kobbergruve som ligger på Bougainville i Papua Ny-Guinea. Panguna representerer en av de største kobberreservene i Papua Ny-Guinea og i verden, med en estimert reserve på én milliard tonn malmkobber og tolv millioner unser gull. Gruven har vært stengt siden 1989 og har stanset all produksjon. Historie Oppdagelsen av enorme kobbermalmforekomster i Bougainvilles kronprinsområde førte til etableringen av kobbergruven i 1969 av Bougainville Copper Ltd (BCL), et datterselskap av det australske selskapet Conzinc Rio Tinto i Australia. Gruven startet produksjonen i 1972, med støtte fra Papua Ny-Guineas regjering som en 20% aksjonær. I motsetning til dette fikk Bougainvilleanerne 0,5–1,25% andel av det totale overskuddet. Området var på det tidspunktet verdens største dagbrudds-kobber/gullgruve, og genererte 12% av Papua Ny-Guineas bruttonasjonalprodukt og over 45% av landets eksportinntekter. Overskudd fra gruven bidro til å finansiere Papua Ny-Guineas uavhengighet fra Australia i 1975. Gruvedrift ved Panguna førte til direkte utslipp av avgangsmasser til sideelver til Jaba-elven. Gruven forårsaket miljøødeleggelser på øya, og selskapet var ansvarlig for å forgifte hele lengden av Jaba-elven, forårsake fødselsskader, samt utryddelse av flygehunder på øya. Bougainville Copper hadde innført et system for raseadskillelse på øya, med ett sett med fasiliteter for hvite arbeidere og ett sett for lokalbefolkningen. Dette førte til et opprør i 1988, ledet av Francis Ona, en Panguna grunneier og sjef for Bougainville Revolutionary Army (BRA). Utfallet av opprøret var Bougainville-konflikten, mellom BRA, som søkte løsrivelse fra Papua Ny-Guinea, og de papuanske forsvarsstyrkene. Den ti år lange konflikten resulterte i over 20 000 dødsfall, den eventuelle stengingen av gruven 15. mai 1989, og fullstendig tilbaketrekking av BCL-personell innen 24. mars 1990. Pr. 2026 er gruven fortsatt stengt. I juni 2016 ga Rio Tinto fra seg sin rolle ved å selge sine interesser i gruven til nasjonale og lokale myndigheter. I 2020 sendte Human Rights Law Center inn en klage til den australske regjeringen angående gruvedriftens negative miljø- og menneskerettighetspåvirkninger. Miljøpåvirkninger Miljøpåvirkningene av gruven fortsetter den dag i dag. Mange mennesker har måttet flytte til høyereliggende områder for å unngå forurenset drikkevann. Tungmetaller som kobber, sink og kvikksølv finnes i de omkringliggende elvene. Rio Tinto har nektet å finansiere utbedringsarbeid, og uttalt at de fullt ut overholdt de relevante lovene for gruvedrift. Gjenåpning av gruven Regjeringen i den autonome regionen Bougainville ønsker å gjenåpne gruven med det formål å søke en uavhengig inntektskilde. Estimater anslår kostnadene ved å gjenåpne gruven til $5 til $6 milliarder. Referanser