Vardøhus festning

Vardøhus festning (norrønt: Vargeyjarhús) er Norges østligste og nordligste festning og ligger i Vardø i Øst-Finnmark. Den ble beordret bygget av kong Håkon V Magnusson og stod ferdig omkring 1300 som forsvar mot folkene lenger øst. De åttekantete festningsvollene ble bygget mellom 1734 og 1738. Vardøhus festning er verdens nordligste festning. Historie Den første befestningen i Vardø ble bygget i første halvdel av 1300-tallet, kanskje i 1307. Norge lå da i konflikt med den russiske republikken Novgorod. Navnet Vardø ble første gang nevnt i 1307 de islandske annaler. Kong Håkon V Magnusson beordret da erkebiskop Jørund av Nidaros om å reise til Vardø for å innvie det som er den første kjente kirken i Vardø. Festningsverket var bygget for å beskytte denne kirken. Dette anlegget var en firkantet ringmursborg med murer på 30x40 meters lengde, høyde på fire meter og bredde på to meter. Inne på det befestede området var det en rekke bygninger, samt en brønn. Steilneset minnested («Heksemonumentet») i nærheten av festningen er et minne om de 91 trolldomsdømte under hekseprosessene i Finnmark i årene 1600-92. I 1599 foretok kong Christian 4. under benevnelsen «generalkaptein Kristian Fredriksen» en seilas til Finnmark. Etter fredsavtalen mellom Russland og Sverige fire år tidligere hadde svenskene fått rett til å kreve skatt av samene fra Malangen til Varanger, og snart hevdet de at også Troms og Finnmark var deres. Kong Christian avla besøk også på Vardøhus, «det usle fort og en trekirke som vår barber trodde var et reinsdyr». Den nåværende festningen har åttekantet stjerneform og sto ferdig i 1738. Innenfor festningsmurene finnes en rekke bygninger som alle er bygd før 1825. I 1769 foretok den østerrikske jesuittpateren Maximilian Hell meget vellykkede astronomiske observasjoner av Venuspassasjen fra et observatorium han bygget opp på festningen. Etter noen år ble byggverket fjernet, og ingenting av det har overlevd for ettertiden. Kommandantbolig, arrest, slaveri, magasin, brønnhus, ladetøyhus, krutthus, bombehus, saluttbatterier og vollkanoner var i kamp våren og sommeren 1940, og berget den viktige kystradiostasjonen Vardø radio fra å bli bombet og ødelagt. Festningen var det året den siste militære avdelingen på fastlandet i Norge som brukte det frie norske flagget. Selv etter kapitulasjonen våget det norske festningsmannskapet, etter at tyskerne hadde forlatt øya, å fire hakekorsflagget og igjen heise det norske flagget. Dette gjentok seg flere ganger, hver gang med norske bortforklaringer og unnskyldninger, før tyskernes tålmodighet var oppbrukt. Rikskommissær Josef Terboven reiste personlig til Vardø for å arrestere kommandant Roald Rye Rynning, og først 1. november 1940 ble det norske flagget firt for å bli erstattet av hakekorsflagget. Den 31. oktober 1944 var det norske flagget tilbake etter at tyskerne var blitt drevet vestover av russiske styrker. Kommandoforhold Festningen er underlagt Forsvarets kommandantskap. Kommandanten har underlagt seg fire utskrevne vernepliktige. Festningen har saluttplikt, og som eneste festning avfyrer den to skudd når hele solskiven er synlig fra festningsvollene. Det skal egentlig skje 21. januar, men iblant først i februar. I Vardø ble brann varslet med to skudd fra festningen, men da øya fikk lagt vann fra fastlandet og eget brannkorps, falt dette med brannskudd bort, og i stedet oppsto «solsalutten» rundt år 1900. Da får alle skolebarn i Vardø skolefri resten av dagen. Venneforeningen Festningens venneforening driver festningsmuseet, som er åpent ved hurtigruteanløp i sommersesongen. Da stiller venneforeningen opp med innleide guider som møter på kaien for å hilse hurtigruten velkommen. Foreningen driver også restaureringsarbeid i samråd med festningskommandanten. Museet rommer Kongestokken, en eikestokk som flere norske konger har innrisset sitt navnetrekk på. Den siste kongelige som gjorde det, var dronning Sonja, som i forbindelse med avdukingen av Steilneset minnested satte sitt navnetrekk på stokken 23. juni 2011. Festningens rogn Tidligere stod Vardøs eneste tre, ei rogn, bevart på festningen. Treet som ble plantet av en soldat på 1950-tallet, er sagt å ha vært det best bevoktede og mest fotograferte tre i Norge. Rognetreet ble forsvarlig innpakket om vinteren som beskyttelse mot salt, uvær og kulde. I dag er det plantet flere trær på Vardøya. De står alle i private hager og blir på samme måte passet på i de meget værharde vintermånedene. Det berømte rognetreet på festningen ble hugget i 2002, da det ikke lenger taklet de værharde vintermånedene. Det ble plantet en ny rogn i 2004 av barnehagebarn. Forvaltning Anlegget forvaltes av Forsvarsbygg. Kommandanter Dagens festning er den tredje festningen, og den første festningen med en militær kommandant. På festning 1 og 2 var det en liten militær styrke på 8 – 10 mann under ledelse av lensherren/amtmannen. Utnevnte kommandanter ved Vardøhus festning: Oberstløytnant Carl Albert von Passow 1739-1755 Major Peter Hanson With (Huid) 1755-1757 Jørgen Rosenkrantz 1757-1759 Major Conrad Henrich Ecklef 1759-1780 Major Otto Christian Rosenkrantz 1780-1785 Major Hartvig Segelcke 1786-1787 Major Hans Friderich Gemtze (Giemtze) 1788-1793 Ingen kommandant fra 1793 til 1800. Kaptein Edvard Hammer 1800-1802 Kaptein Hans Jørgen Jacob Trost 1803-1807 Kaptein Ole Christopher Broch (Brock) 1808-1812 Kaptein Christian Andreas Hiorth 1812-1814 Kaptein Joen Audensen (Andersen) Frey 1814-1818 Premierløytnant Gottfried Pleym 1818-1823 Premierløytnant Hermann Nicolai Scharfenberg 1823-1829 Premierløytnant Haldor Lykke 1829-1830 Premierløytnant Eilert Hegrem 1830-1832 Premierløytnant Reinert Ulfers 1832-1833 Premierløytnant Petter Heiberg Ross 1833-1838 Kaptein Paul Holst Conradi 1839-1852 Kaptein Christian Fredrik Wilhelm Scharffenberg 1853-1859 Kaptein Nicolai Beichmann 1859-1865 Premierløytnant Hans Juell Borchgrevink 1865-1866 Kaptein J. A. William. T. Apenes 1866-1868 Kaptein Carl Schulz 1868-1890 Kaptein V. Graf Lonnevig 1890-1894 Major Mauric. Cock Arnesen 1894-1914 Kaptein Olav Sivertsen 1914-1915 Major Axsel Fredrik Holter 1915-1934 Kaptein Johan B. Basilier 1935-1940 Major Erik Presterud 1947-1955 Major H. Willoch 1955-1957 Major (Orlogskaptein) K. Munck 1959-1970 Orlogskaptein A.J. Toreid 1970 Kommandørkaptein J. R. Nordli 1971-1974 Orlogskaptein P. M. Jakobsen 1974-1980 Orlogskaptein Per Evensen 1980-1987 Orlogskaptein Finn T. Erichsen 1987-1988 Orlogskaptein Aslak Hallaren 1988-1991 Orlogskaptein Svein H. Kristiansen 1991-1993 Orlogskaptein Rasmus Sindre Kvien 1993-1999 Orlogskaptein Ivar Olav Halse 1999-2003 Orlogskaptein Lasse Haughom 2003-2005 Orlogskaptein Lars Andreas Rognan 2005-2008 Major Tor Arild Melby 2008-2010 Kommandørkaptein Åge Leif Godø 2010-2011 Major Elisabeth Eikeland 2011-2014 Major (P) Tor Arild Melby 2014-2015 Orlogskaptein Odd Inge Haravik 2015-2020 Orlogskaptein Roger Hoel. 2020-2023 Major Jan Erik Meldgaard 2023- Litteratur Vardøhus festning (1960). Vardøhus festning 650 år: jubileumsskrift. [S.l.]: Generalinspektøren for Kystvernartilleriet. Grepstad, Ottar og Kirsti Mathilde Thorheim (2005): Fotefar mot nord.Bodø. ISBN 82-7547-214-8 Vaupell, Otto (1872). Den Danske Hærs Historie til Nutiden og den Norske Hærs Historie indtil 1814. 1. Kjøbenhavn: Kjøbenhavn : Gyldendal, 1872-1876. Referanser Eksterne lenker Offisielt nettsted (en) Vardøhus festning – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Vardøhus festning Arkivert 28. juli 2012 hos Wayback Machine. Om Vardøhus festning i 1940 https://web.archive.org/web/20050212161008/http://www.forsvarsbygg.no/newsread/news.asp?N=5166&L=1 http://www.forsvarsbygg.no/spesial/verneplaner/Landsverneplanen/Katalogdeler/200201%20Vardohus.pdf Forsvarets avdeling for kultur og tradisjon – Vardøhus Kystfort.com Tyske kystfort i Norge Verneplaner med liste over alle kommandanter (no) «Vardøhus festning». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.