Bardu kirke

Bardu kirke ligger på Setermoen i Bardu kommune, og er soknets hovedkirke og garnisonskirke. Kirken ble innviet 12. juli 1829 og er en åttekantet laftet tømmerkirke, bygd som en kopi av Tynset kirke men noe mindre enn forbildet. Kirken var knyttet til Astafjord hovedsogn og Ibestad prestegjeld til 1853 da kirken ble anneks til Målselv prestegjeld. De første årene var prest bare i Ibestad og Bardu hadde gudstjeneste to ganger om året; som del av Målselv prestegjeld ble det gudstjeneste hver tredje helg. I 1867 kom de kirke i Øverbygd. I 1955 ble Bardu eget prestegjeld. Bardu kirke var eneste i kommunen til 1971 da Øvre Bardu kapell og Salangsdalen kapell ble innviet. Oppføring Omkring 1800 utvandret en god del fra Nord-Østerdalen til Nord-Norge og særlig til nybyggerområdene i Bardu. De første nybyggerne kom på 1790-tallet og nærmeste kirke var i Ibestad. Søknad å reise kirke i Bardu Colonie ble sendt i 1798 og nybyggere i nabobygda Målselv signerte søknaden; på denne tiden var ryddet 5 gårdsbruk i Bardu. Ny søknad ble sendt i 1810 da det var 50 til 100 innbyggere. Kirkegård ble anlagt i 1810. Fra rundt 1820 var det nye innvandringsbølge til området. Ny søknad ble sendt i 1819 og tillatelse gitt ved kongelig resolusjon i juni 1821. I 1828 var folketallet 358. Størstedelen av befolkningen i Bardu på den tiden hadde bakgrunn fra Tynset og Alvdal, og beholdt kontakten sørover. De fleste nybyggerne som kom til Bardu på 1800-tallet var fra Tynset. Den nyinnflyttede byggmester Ole Olsen Lundberg fra Tynset reiste til sin tidligere hjembygd og tegnet av Tynset kirke. Byggearbeidet begynte i 1825 under Lundbergs ledelse og i 1828 var bygget under tak. Mye av byggearbeidet ble gjort på dugnad. Form og konstruksjon Ved innvielsen i 1829 var det ikke sakristi, tårn og klokke. I 1839 kjøpte menigheten klokke fra 1600-tallet i Os kirke på Tolga. Klokketårnet var ferdig i 1840 og klokka fra Tolga kom til Bardu 4 år senere. I 1982 hadde klokken sprekker og ble byttet med klokke støpt av Olsen Nauen. I 1853 ble bygget panelt utvendig og malt mørk rød (karmosin) og på slutten av århundret malt hvit. I 1859 ble sakristi tilføyd. På 1800-tallet ble det oppgitt plass til 400 personer, med 130 på galleri og 130 på faste benker. Senere ble antall plasser angitt som 220. Interiør Kirken har prekestolsalter som er et trekk fra barokk. Interiøret er malt i lyse farger og beskrives som rokokko. Skipet har gallerier rundt veggen. Interiøret med prekestolsalter har Tynset kirke som forbilde. Innredningen ble utført av Jon Jonsen Sørgaard. Prekestolen er i flukt med søylene ved alteret. Det er galleri på langveggene og på tverrveggen over inngangsdøren med orgel. Under tønnehvelvet var det to ekstra etasjer med gallerier og disse ble i 1912 fjernet for å gi plass til orgel plassert på nederste galleri. Karl Johans initialer står over prekestol og alter. Det første orgelet, et harmonium, kom i 1870. Penger til dette orgelet ble samlet inn av Peder Andersen Moen som skaffet instrumentet i Oslo. I 2010 kom det nytt pipeorgel til 3,3 millioner kroner. Opprinnelig hadde kirken vedovner, disse er ute av bruk på grunn av brannsikkerheten. Kirken har rundt 220 sitteplasser, inkludert galleriet. Kirken er i daglig bruk, og i månedene juni-september er kirken åpen på dagtid. Sammen med Kirkeparken og Elveparken er Bardu kirke kommunens tusenårssted. Referanser Eksterne lenker Informasjon på Bardu kommunes hjemmeside (no) «Bardu kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. (no) «Bardu kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning. Arkivverket: Prestegjeld og sogn i Troms