Gunnerusbiblioteket

Gunnerusbiblioteket i Trondheim er Norges eldste vitenskapelige bibliotek. Biblioteket ble grunnlagt i 1768 som bibliotek for Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab (DKNVS). Biblioteket er oppkalt etter Johan Ernst Gunnerus, en av stifterne av DKNVS. Biblioteket er i dag en del av NTNU Universitetsbiblioteket. Gunnerusbiblioteket har i dag faglig hovedvekt på spesialsamlinger, og bruker mye ressurser på digitalisering av historiske fotosamlinger, privatarkiv og håndskrifter. De moderne fagene som hører inn under Gunnerusbibliotekets ansvarsområder er arkeologi og natur- og kulturhistorie. Primærbrukere er forskere og studenter ved NTNU. Biblioteket har også en svært stor samling med slekts- og lokalhistorie, og er mye brukt av lokalhistorikere. Biblioteket ligger på Kalvskinnet, dels i DKNVS' gamle lokaler fra 1866, med tilbygg innviet i 1939, og dels i den tilstøtende bygningen fra 1975. Bibliotekets samlinger omfatter spesialsamlinger som fotografier, kart og håndskrifter, Vitenskapsmuseets fagområder arkeologi, biologi, zoologi og historie, samt omfattende boksamlinger fra 1600-tallet og framover, i tillegg til en omfattende boksamling av norsk pliktavlevert eller rekvirert materiale fra de siste hundre år. Mye av samlingene er fremdeles ikke registrert digitalt. Historie Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab (DKNVS) ansatte i 1768 en bibliotekar, Peter Daniel Baade for å ta vare på og formidle selskapets boksamlinger, Dette regnes i dag som bibliotekets grunnleggelse. Baades opphold ble kortvarig. Etter bare en måned ble han kalt til å bli sogneprest på Sjælland. Selskapets fungerende bibliotekar ble derfor Selskabets stifter og preses, Gunnerus, helt til hans død i 1773. Biblioteket holdt i disse årene til i Gunnerus' hjem i Dronningens gate. Biblioteket ble bygd opp ved at nye medlemmer i DKNVS måtte gi 10 riksdaler eller forære biblioteket bøker til en verdi av minst dette beløpet. Også testamentariske gaver var med på å bygge opp biblioteket, blant annet fra Gerhard Schøning og Christopher Hammer. I starten var biblioteket et forskningsbibliotek for medlemmene av DKNVS, men etter hvert også for vanlige borgere. Frem til 1874 ble det satset på allmennvitenskapelig litteratur, men etter en gjennomgang av selskapet virksomhet i 1874, ble litteratur innen botanikk, zoologi, arkeologi og historie prioritert. Bibliotekets historie er nært knyttet til museet, i dag NTNU Vitenskapsmuseet. Begge gikk inn i Universitetet i Trondheim i 1968. Fellesbiblioteket for Det Kongelige Videnskabers Selskab, Museet og Norges lærerhøgskole ble opprettet i 1974. En del av Sigrid Undsets boksamling gikk ved hennes død i 1949 til Gunnerusbiblioteket som testamentarisk gave. Gaven har sin hovedtyngde i norrøne originaltekster og middelaldertekster, folkeminne og folkloristikk i videste forstand, og topografisk litteratur. I alt over 800 verker (1282 enkeltbind). Knudtzonsalen I 1869 mottok Gunnerusbiblioteket som testamentarisk gave boksamlingen etter Broder Lysholm Knudtzon (1788–1864). Han hadde stilt som vilkår i sitt testament at boksamlingen skulle holdes samlet. Samlingen består av rundt 2000 bøker av svært høy kvalitet; Knudtzon var svært litteraturinteressert og bereist, og skaffet seg bøker både ved kjøp og bytte fra sitt store kontaktnett utenlands. Gunnerusbiblioteket har innredet et eget rom inne i den moderne bygningen der besøkende etter avtale kan få tilgang. Biblioteket har bestrebet seg på at Knudtzonsalens interiør i størst mulig grad skal se ut slik Broder Lysholm Knudtzons eget bibliotek så ut. Pliktavlevering Som en del av lov om avleveringsplikt som kom i 1939, fikk biblioteket rekvisisjonsrett for norske trykk. Denne rekvisisjonsretten innebar at Det kongelige norske videnskabers selskabs bibliotek i Trondheim og Bergens museums bibliotek hadde rett til å kreve ett eksemplar hver av alt trykt materiale fra norske forlag. Universitetsbiblioteket i Oslo fikk det pliktavleverte materialet. Da det kom ny lov om pliktavlevering i 1989, ble pliktavleveringen utvidet til å gjelde alle universitetsbibliotekene og herunder også Gunnerusbiblioteket. Navnet Biblioteket het fra starten i 1768 Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab, Biblioteket. I 1974 ble dette biblioteket og Norges lærerhøgskoles bibliotek slått sammen og fikk navnet til «Fellesbiblioteket for Det Kongelige Videnskabers Selskab, Museet og Norges lærerhøgskole». I 1984 fikk biblioteket offisielt navnet Universitetsbiblioteket i Trondheim. I 1996, etter opprettelsen av Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU), ble Universitetsbiblioteket organisert dit og det gamle Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab, biblioteket ble et seksjonsbibliotek med navnet Gunnerusbiblioteket. Bibliotekets ledere 1768: Peter Daniel Baade 1768–1773: Johan Ernst Gunnerus 1773–1784: Lorents Wittrup 1784–1787: Johan Fredrik Holst 1787–1793: Jacob von der Lippe Parelius 1793–1797: Hans Jacob Wille 1797–1818: Christian Ernst Heltzen 1818–1825: Otto Thott Fritzner 1825–1856: Johan Christian Tellefsen 1857–1858: Hans Henrik Müller 1859–1875: Svend Thostrup Wessel Mosling 1875–1877: Martin Frederik Lütke 1877–1896: Niels Peter Selmer Arentz 1896–1900: Kristian Brinch Koren 1900–1915: Theodor Petersen 1915–1938: Johan Daniel Landmark 1938–1946: Sigmund Skard 1940–1945: John Ansteinsson 1946–1964: Thor Magnus Andersen 1964–1969: Gerhard Munthe 1960–1981: Wilhelm K. Støren 1970–1983: Sten Frank Vedi 1983–1995: Kari Christensen 1995–?: Stein Olle Johansen Samlingenes vekst Se også Kategori:Bibliotekarer ved Gunnerusbiblioteket Referanser Kilder Til opplysning. Universitetsbiblioteket i Trondheim 1768–1993 (Tapir forlag, 1993) ISBN 82-519-1467-1 (elektronisk utgave) Eksterne lenker Gunnerusbibliotekets hjemmeside Knudtzonsalen – et bibliotek i biblioteket Video publisert på YouTube av Gunnerusbiblioteket 4. juli 2018. Besøkt 23. mai 2021. Søk i Gunnerusbibliotekets samlinger Arkivert 20. april 2013 hos Wayback Machine. Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab. 250 årsjubileum 1760 - 2010