Sandnes kirke (Masfjorden)

Sandnes kirke er en kirke konstruert i en rektangulær form, fra 1845. Kirken ligger på Masfjordnes i Masfjorden kommune. Forhistorie Den første kirken på Sandnes ble bygd en gang i middelalderen. Den er nevnt i 1528, og var sannsynligvis ikke ny da. I 1844/45 ble denne kirken revet. Ifølge et lokalt sagn var det strid om hvor denne kirken skulle bygges. Da tømmeret til kirken var klart kastet man derfor tømmeret på fjorden og bygde kirken der det drev i land. Den gamle kirken var en liten kirke med et firkantet tårn og et våpenhus av staver. Koret var kvadratisk med vegger på 7 meter, og skipet var et rektangel på 12 ganger 9 meter. Kirken hadde ikke galleri, men noen sitteplasser ble festet litt oppe på veggene for å utnytte plassen. Mellom koret og skipet var det en vegg. Kirken hadde to kirkeklokker, som i dag henger i den nye kirken. Disse er svært gamle. Den ene er sannsynligvis fra middelalderen, mens den andre er fra 1654. Utover på 1800-tallet hadde kirken blitt for liten og den var i tillegg i dårlig stand. I stedet for å pusse opp og bygge på den gamle kirken ble det derfor bestemt at man skulle bygge en ny kirke. Dette ble bestemt på et møte blant «Sandnæs sogns Formænd og Representanter» 1. november 1843. På dette møtet ble det også bestemt at den nye kirken skulle bygges i stein. Vedtaket ble ikke tatt godt imot, og 17. mars 1844 ble det derfor avholdt et nytt møte der man bestemte å bygge en trekirke som skulle stå ferdig i 1845. Kostnadene skulle fordeles på innbyggerne i sognet, noe som førte til en del protester, men kirken stod ferdig høsten 1845. Den hadde da kostet 1096 spesidaler og 64 skilling i tillegg til pliktarbeid. Kirken ble tegnet av presten Eiler Hagerup Holtermann (bror av arkitekten P.H. Holtermann) etter typetegning av Linstow. Kirkens historie Da kirken stod ferdig ble kun kirkemøblene malt, og ti år senere ble kirken malt hvit på utsiden. Da den ble bygd var det den eneste kirken i Masfjorden, noe som gjorde at den nybygde kirken var for liten. I 1882 ble derfor Solheim kirke bygd. Samme år fikk også Sandnes kirke sakristi med barnerom. I 1885 ble ordningen med faste stoler for selveigerne avviklet. Fra da av var det kun noen få reserverte plasser i kirken, i hovedsak til dem som hadde oppgaver i gudstjenesten. Stoldørene i benkene ble samtidig fjernet og solgt. I 1907 ble så alle de gamle benkene tatt vekk og kirken ble restaurert innvendig. Benkene som kom inn i stedet stod til 1965, da det ble satt inn benker som lignet mer på de opprinnelige benkene. Kirkens første orgel kom i 1890 og var en gave. Dette orgelet hadde tidligere stått i en kirke i Bergen. Det ble plassert i koret og ble brukt til 1912 da man hadde samlet inn nok penger til å kjøpe et nytt orgel. For å få plass til det nye orgelet måtte man bygge om galleriet og bygge et tilbygg for å få plass til galleritrappen. Dette er dagens våpenhus. Dagens orgel er fra 1976. Kirken ble bygd om i 1907. Da ble kirkestolene tatt bort og det ble satt inn søyler mellom koret og skipet. I 1912 fikk kirken to ovner. Veggene ble samtidig malt hvite og benkene og søylene ble malt. På 1960-tallet ble kirken bygd om enda en gang. Først ble det sprengt ut kjeller og sakristiet ble bygd ut med plass til en menighetssal. I 1965 ble vegger og tak i skipet isolerte og veggene ble kledd med panel. Tårnet fikk kobberplater. Man satte så inn nye benker, mer i stil med de første benkene som stod i kirken. I 1983 ble det bygd bårehus og i 1994 ble det gjort visse endringer for å gjøre kirken tilgjengelig for mennesker med bevegelseshemminger. Inventar Messehagel I forbindelse med restaureringen på 1960-tallet fant man en gammel messehagel i kirken. Den ble undersøkt på Bergen Museum, og ble tidfestet til å stamme fra rundt 1650. Når den sist ble brukt i kirken vet man ikke, men det kom i alle fall en ny messehagel til kirken etter ombyggingen i 1907. Det er svært få så gamle messehagler igjen i Norge. Den gamle messehagelen ble restaurert i Oslo, og ble brukt av biskop Per Juvkam da han gjennvigslet kirken etter restaureringen. Den har også blitt brukt i Akershus slottskirke i samband med at det var 400 år siden Kristian 4. ble kronet som konge. Altertavle Altertavlen er utskåret i tre av billedhugger Johnsen i 1908. Motivet er fra Getsemane med Jesu lidelse som sentrum. På toppen av tavlen er det en engel og de greske bokstavene alfa og omega. Kirkesølv Kirken har tre gamle sølvgjenstander som fremdeles er i bruk. To lysestaker fra første halvdel av 1700-tallet som står på alteret og en alterdisk som ble gitt til kirken i 1697. Votivskip I kirken henger et kirkeskip, eller votivskip, som skal ha blitt lagd av Tore Åmundson Stegalvik som levde mellom 1723 og 1798. Opprinnelig hadde skipet utskåret mannskap, men dette har kommet vekk. Skipet hang i den gamle kirken på Sandnes, og ble sannsynligvis hengt opp i den nye kirken da denne ble bygd. I en inventarliste fra 1904 blir det nevnt. På begynnelsen av 1900-tallet ble skipet tatt ned for en periode og pusset opp, før det ble hengt tilbake i kirken. Døpefont På Historisk Museum i Bergen står det en døpefont i kleberstein fra Sandnes kirke. Referanser Litteratur Leif S. Kvinge, Helge Andvik, Jon Hope og Alf Strand, red. (1995). Sandnes kyrkje 150 år. Sandnes sokneråd. CS1-vedlikehold: Flere navn: redaktørliste (link) Eksterne lenker Om kirken hos Masfjorden kommune - Utdrag av jubileumsboken Norges kirker (no) «Sandnes kirke (Masfjorden)». Kirkesøk. Den norske kirke. (no) «Sandnes kirke (Masfjorden)». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.