Holmen (Drammen)

Holmen, tidligere også Møllerholmen og Tyveholmen, er en øy på 0,6 km² som ligger ved utløpet av Drammenselva i Drammen, og den eneste øya i Drammen sentrum som fortsatt er adskilt fra fastlandet (i motsetning til blant annet Strømsø, Brakerøya og Landfalløya). Over halvparten av alle biler som importeres til Norge går via havneanlegget på Holmen. Historie For 400 år siden var Holmen en sandbanke, men landhevingen etter siste istid har gjort den til en øy. Den har gradvis økt i areal etter flere utfyllinger med masse gjennom årene, i det siste blant annet fra utgraving av tunneler på Østlandet. Den sørligste delen var tidligere en egen øy som het Risgarden. Det er planer om å fylle ut Holmen videre til 0,9 km². Tidligere bruk Opprinnelig var Holmen en del av gården Brakar. Rundt 1670 ble en vindmølle anlagt, som ble nedlagt etter kort tid, i ettertid ble stedet lenge kalt Mølleholmen. Holmens første gårdsbruker som kan huskes er prokurator Chretz som drev frem til 1721, etter han overtok bøssemaker Røhr. I 1779 ble det første Holmen Skibsverft anlagt av Anders Robsahm, Anders Søberg og Gabriel Omsted. Bare to skip ble bygd før verftet ble avviklet i 1786. Holmen var i bruk som lysthus og sommer-fehus da Caspar von Cappelen i 1798, kjøpte øya av Hans Andreas Widerøe. I 1806 ble han gitt tillatelse til å bygge en reperbane på øya, i 1823 bestod denne av seks små og store øyer med peling i hver sin ende. I 1838 ble øya solgt til stadshauptmann Johan Frederik Thorne for 8000 Speciedaler. Han fraktet store mengder leire fra Brantenborg til Holmen for å forbedre jorden. Han anla skipsverft, trankokeri og bygde en fabrikk for fremstilling av blåfarge. Etter Thornes konkurs ble fabrikken solgt til Hermann Arnemann, som i 1855 bygget den om til Drammens første dampsag, mens resten av Holmen ble solgt til et interessentskap hvor Jacob Krog Borch senere overtok. Drammen kommune kjøpte i 1916, 100 mål på Holmen til havneformål. Holmen var også i sin tid et rettersted. Kornsiloen 29. oktober 1971, ble den 54 meter høye kornsiloen innviet på Holmen i Svend Hauges gate 5. Byggherren var Felleskjøpet i Oslo. Den var ved innvielsen en av Norges største kornsiloer med en lagerkapasitet på 12 000 tonn. Siloen ble bygget som mottaksplass og lager for gårdbrukere i nedre Buskerud/nordre Vestfold som hadde ventet på siloen i 20 år. Siloen ble oppført på en tomt som i 1966 ble bygslet over til Felleskjøpet fra Drammen kommune med en avtalefestet varighet på 99 år. Felleskjøpet oppførte også et stort anlegg med lager, ekspedisjon og administrasjon på tomta i 1966. I 2010-årene hadde siloen et gjennomsnittlig årlig håndteringsvolum på 55 000 tonn. Da den ble bygget i 1971, ble det laget et hemmelig rom på toppen, som PST brukte til å overvåke havna, og spesielt sovjetiske bilimportfirmaer, fram til 1992. De mistenkte at flere av de ansatte var KGB-agenter. Denne bruken av kornsiloen var ukjent for de fleste fram til Drammens Tidende skrev en artikkel om den i 2012. Park Holmen er i hovedsak et nærings- og industriområde, men på vestsiden mot Drammenselva er det opprettet en park som heter Holmenokken. Der har det blant annet har blitt feiret sankthans med bål. Skulpturen «Sit in sight» av Hilde Aagaard ble innviet her den 20. august 2011. Bruk Stamnetthavnen Drammen havn holder til her, med Norges største importhavn for biler. Over 70% av bilene som importeres til Norge går via havna pr 2021. I siste halvdel av 2020 kom det over 70000 biler.. Holmens plassering midt i utløpet av Drammenselva gjør den viktig for infrastrukturen i Drammen. Riksvei 291 forbinder Brakerøya og Strømsø med to veibruer fra Holmen. I tillegg står Drammensbrua fundamentert på øya. Videre går Drammensbanen over Holmen på Holmenbruene, med sidespor inn til bilhavna. Jernbanebroene er de lengste i Norge og den første kom på plass i 1872. Galleri Se også Drammen tollsted Referanser