Skage kirke

Skage kirke er en langkirke fra 1903 på Hunn, i Overhalla kommune, Trøndelag fylke. Byggverket er i tømmer og nygotisk stil og har 300 plasser. Kirkebygg Skage kirke er en nyere kirke oppført i 1903. Den er bygget øst for den gamle kirken som ble revet og solgt. Den gamle kirken skal ha stått ferdig i 1726, selv om det i eldre avisklipp refereres til 1680 som byggeår, så ble den på tinget i 1726 benevnt som nybygd. Det er mulig at tømret er fra 1680 og tilhørte den forrige kirke; eier var familien Maren Schøller, datter til Anders Olufsen (rådmann i Fredrikstad) og Bergitte Rasmusdatter, datter til Rasmus Hanssen, rådmann i Oslo. Den nye kirken på Hunn ble vigslet 16. desember 1903. Den ble tegnet og oppført av byggmester Ole Scheistrøen. Elias Tødås var trolig tømrer. Kirken er bygget i tre og fikk vernestatus av riksantikvaren i 2016. Kirken har tårn og inngang i nordvest. Koret er polygonalt avsluttet og flankert av sakristier. Det er orgelgalleri innenfor inngangen og interiøret i kirken er nygotisk. Altertavlen har ett bilde malt av malermester Albert Arntsen. Motivet skal forestille Jesus som tar farvel med siden disipler etter at Judas falt fra. I dag er både den eldre altertavlen fra 1756 og den nyere altertavlen å se i kirken. Beliggenhet Kirka og kirkesognet nevnes som Hund kjerke og Hunnar sokn i erkebiskop Aslak Bolts jordebok, etter en gårdseiendom med samme navn. Ifølge jordeboken var de fire gårdene «Vanabue, Mo, Berge og Ganzamo» i Hunnar sogn eid av erkebispesetet i Nidaros. En arkeologisk rapport fra 1997 fra Kjerkåkeren på Hunn Østre like ved kirka viser stolpespor fra ca 1000 f.Kr. og at det senere var et hov der; en hedensk "hundkjerke". Det kan tilsi at det ble bygd kirke her kort etter kristningen i 1030. De første kirkebyggene i Norge var såkalte stolpekirker. I 1507 hadde kirka skiftet navn til Skagi, ifølge forfatteren Olav Flotten i Bygdebok for Overhalla. Navnet Skagi kom fra gården Skage (lokal uttale «Skagga»). Skagi var en ny gård og halvparten av den daværende Hunnagården som var blitt delt i to gårder i tida mellom 1432–1433 (da jordeboka ble nedtegnet) og året 1507. I 1507 var Skage gård etablert som prestegård (Mensalgods) i den katolske kirke. Det tilsier at Hunn før delingen var prestegård og at kongen eide halvparten. Det var vanlig at eierskapet til gårder var delt i flere parter. Hver eier fikk leie/landskyld i forhold til sin eierandel. Det var gjerne flere brukere på enkeltgårder slik tilfellet bl.a. var på Skage etter delingen. Referanser Litteratur Svarliaunet, Tori Jann: Gård og Vald. Hovedoppgave ved Universitetet i Trondheim Sandnes, Jørn: Namdalens historie fram til år 1500, Bind I Eksterne lenker (no) «Skage kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. (no) «Skage kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.