Frogner kirke (Oslo)

Frogner kirke er sognekirke for Frogner og Bygdøy menighet i Oslo domprosti i Oslo bispedømme i Bydel Frogner i Oslo kommune. Den ligger sentralt i Oslo ved Bygdøy allé. Den er en av de få kirkene i Oslo som ikke er frittliggende, men bygd inn blant byens leiegårder. Frogner menighet ble utskilt fra Uranienborg menighet i 1897, og ble formelt opprettet 1. januar 1898. Tomt til et nytt kirkebygg ble allerede innkjøpt av Kristiania kommune i 1894. På grunn av den vanskelige økonomiske situasjonen etter det store krakket etter høykonjunkturen i 1899, ble det bestemt at kirken ikke skulle ligge fritt på Gimlehøyden, men gis en meget mindre tomt, og innbygges i husrekken. Bygningen Kirken ble tegnet av arkitekt Ivar Næss og innviet i 1907. Kirkens hovedfasade er utført i grov- og finhuggen granitt, mens de sekundære fasadene mot gårdsrommene er utført i pusset tegl. Kirken er i historisme. Et kapell tilknyttet kirken ble i 1937-39 oppført etter tegninger av arkitekt Johan Meyer d.y. Kvartalet omkring kirken – det såkalte Gimlekomplekset – ble oppført i årene 1916-25, ved arkitektene Harald Hals, Harald Aars og Lorentz Harboe Ree. Frogner kirke er dekorert med flere skulpturer av Valentin Kielland. Klebersteinsrelieffet «Jeg vil gi eder hvile» var ferdig sammen med kirken i 1907, sammen med trefigurer av Olav den hellige, Martin Luther og Hans Nielsen Hauge. Bronseskulpturen av Kristus, plassert på utsiden i nisjen over frontvinduene, kom på plass i 1911. Den kunstneren som har satt sterkest preg på utsmykningen, er Per Vigeland, sønn av Emanuel Vigeland og nevø av Gustav Vigeland. I 1945 malte han en ornamentfrise med symboler og engler på orgelgalleriets brystning, og fra 1947 ble kirken beriket med en serie store glassmalerier. Vigeland døde i 1968, og det siste glassmaleriet ble fullført av søsteren Maria Vigeland. I 1962 fikk kirken ny belysning, samtidig som det opprinnelige brystpanelet ble tatt bort. Frogner kirke har god akustikk og er mye brukt til konserter. Orgel I februar 2018 ble et nytt, stort orgel innviet. Det er bygget av det engelske orgellbyggerfirma Harrison & Harrison, Durham, og har 53 stemmer. Det er det største engelskbygde orgel i Norge. Orgelet baserer seg på kirkens tidligere orgel, som ble bygd av J.H. Jørgensen i 1935. Dette orgelet var i sin tur basert på et eldre orgel som stod i Vår Frelsers kirke (nå Oslo domkirke) til 1930. Det var bygd av den kjente norske orgelbyggeren August Nilsen og ble fullført i 1889 etter hans død i 1885. Fra dette orgelet ble 40 av de 53 stemmene videreført i Frogner-orgelet, mens Jørgensen bygde til 7 nye. I 1960- og 70-årene fikk orgelet enda noen stemmer. I 1935 var ett av verkene (2. manual) blitt plassert i et tårnværelse med muråpning inn mot kirkerommet. Hoveddelen av orgelet stod i to nye orgelhus på galleriet. Med ny oppstilling fikk Harrison & Harrison i 2017 plass til hele orgelet i de to orgelhusene. Der er det bygd som et helt nytt instrument med nytt rammeverk, overføringer og belgverk. Samtidig er det meste av det gamle pipematerialet, i særlig grad det fra 1889, beholdt og gjennomgått på ny. Orgelet har ialt 3217 piper, av disse er 827 nye. Til innvielsen skrev Harrison & Harrison: "Helt fra begynnelsen ble vi imponert over kvaliteten i pipematerialet fra 1889." Pipeverket fra 1889 utgjør den musikalske grunnstammen i orgelet og har inspirert de nyere tilleggene. Disposisjon Organister Peter Brynie Lindeman 1907–1924 Einar Melling 1924–1949 Frithjof Spalder 1949–1966 Reidar Ellef Hansen 1966–1976 Iver Kleive 1976–1982 Ove Kristian Sundberg 1983–1987 Bjørn Kleppe 1988– Kulturminne Frogner kirke er et kulturminne og har nummer 84203 i Riksantikvarens kulturminnebase. Litteratur Overn, O.M. (Ole Martin) (1928). Boken om Frogner - Frogner kirke og strøket. Stranberg. Referanser Eksterne lenker (no) «Frogner kirke (Oslo)». Kirkesøk. Den norske kirke.