Hafslo kirke

Hafslo kirke er en enkel laftet treskipet hallkirke med vesttårn og et smalere, rett avsluttet kor i øst. Kirken ble reist i 1878 og innviet 4. desember samme år. Den ligger ved Hafslovatnet i bygden Hafslo i Luster kommune, i Sogn i Vestland fylke. Adkomst til kirken går via fylkesvei 5641. Nye Hafslo kirke overtok etter en tidligere stavkirke fra middelalderen, som ble revet på vårparten i 1878. Mens det fortsatt var prestegjeld i Norge, tilhørte kirken Hafslo prestegjeld, men prestegjeldene ble avviklet fra 2004. Kirkebygget Kirkebygget er reist av lafteverk og utvendig kledd med liggende panel. Tårnet er reist over tre etasjer, hvorav et takrytter-lignende oppbygg med klokkestue og to kirkeklokker utgjør tredje etasje. Klokkestua er noe smalere enn resten av tårnet. Over klokkestua har tårnet en åttekantet, relativt lav og spiss kobberdekt hjelm med et kort spir med en engel og et kors. Koret er smalere enn skipet, og fondveggen, som er rett avsluttet, er utrustet med et glassmaleri som fungerer som altertavle. Både skip og kor har saltak tekket med grå skiferheller. På begge sider er det reist sakristier inntil koret, med dører inn til skipet og ut. Skipet har portal med fløydører i vest mot våpenhuset i tårnfoten, som igjen har fløydører med ut- og inngang mot vest. Koret åpner seg i full bredde mot skipet, men korgulvet er hevet et par trinn over skipsgulvet. Alle vinduene i kirkebygget har en skråtak-lignende avslutning i toppen og ei tilsvarende ramme rundt. Tårnet har vindu mot nord og sør og fløydør mot vest i første etasje, og vinduer mot nord, vest og sør i andre etasje, samt vinduer i fire himmelretninger i klokkestua. Skipet har fire vinduer på langveggen mot nord og tilsvarende mot sør. Koret har to tett sammensatte vinduer mot nord og tilsvarende mot sør, samt et enslig stort vindu med glassmaleri i fondveggen mot øst. Sakristiene har ett lite vindu hver, samt ut- og inngangsdør. Prekestol og døpefont er samtidige. Den minste kirkeklokka ble omstøpt i 1844 og har en diameter på 67 cm og en høyde på 62 cm, hvorav krona utgjør 14 cm. Kirkeklokka fra 1878 ble støpt ved Laxevaags Værk i Bergen og har en diameter på 94 cm og en høyde på 106 cm, hvorav krona utgjør 27 cm. Kan hende ble den minste klokka omstøpt ved det samme verket, men teksten på klokka nevner kun at den ble omstøpt i Bergen. Det er uklart om kirkebygget har hatt orgel fra starten av, men i 1933 ble det montert et pneumatisk pipeorgel der, gjort av orgelbygger Ossian Mellin i Stavanger. Dette har siden blitt byttet ut med et mekanisk Opus 48 pipeorgel, bygget ved Gunnar Fabricius Husted orgelbyggeri i Fredensborg i Danmark og vigslet den 21. juni 1987. Fasaden på dette orgelet ble designet i samarbeid med sogneprest Åge Mundal. Det er plass til cirka 300 personer i kirken, som har kirkegård med leggplass. Kirkegården er utvidet flere ganger og har også et servicebygg. Kirkestedet Gamle Hafslo stavkirke ble reist i middelalderen og var om- og påbygd en rekke ganger, da den ble revet på vårparten i 1878. Da sto bare reisningen og vestveggen igjen av den opprinnelig stavkirken. Som mange andre kirker på den tiden, ble også Hafslo kirke solgt til private i 1723. I 1875 tok imidlertid kirkelyden over eierskapet, siden daværende eier manglet midler til å oppdatere kirkebygget i henhold til den nye kirkeloven av 1851. Den satte blant annet krav til størrelsen på bygget. I mai 1876 hadde Johan Faye utarbeidet planer for å utvide den gamle stavkirken. Planene ble godkjent av stiftsdireksjonen den 17. juli samme år, og byggmester Karl Askeland fra Radøy fikk oppdraget. Imidlertid ombestemte byggekomiteen seg og ville heller ha en helt nytt kirkebygg, men basert på planene til Faye. Disse planene ble imidlertid ikke godkjent av departementet, men de ble allikevel lagt til grunn med noen merknader fra Jacob Wilhelm Nordan. Den nye kirken ble deretter reist av byggmester Askeland og vigslet den 4. desember 1878. Det første man hører om det kirkelige Hafslo i skriftlige kilder stammer et gavebrev til kannikene ved Bergen domkirke, datert 29. april i 1271, hvor presten Haflidus persona de Hafrslo nevnes i forbindelse med signeringen. Kirken omtales også direkte i Bergens Kalvskinn som «kirkian j hafslo» (1360) og indirekte under Hillestad i Aslak Bolts jordebok (1432). Lorentz Dietrichson hevdet at kirken ble revet i 1875, og at da stod bare reisningen og vestveggen igjen. Årstallet kan imidlertid være feil, for flere andre kilder hevder at kirken først ble revet på våren i 1878. Området rundt Hafslovatnet het fra gammelt av Fylkesbygdi (også benevnt Folke og Følke i noen kilder), og rundt år 1600 var Hafslo hovedkirke, med annekser i Fet, Joranger, Solvorn og Urnes. Før cirka år 1340 lå det litt skyld til både mensa og fabrica på prestegården, samt «en god skyldpart» i kirkestedet til mensa. Parten blir likevel ikke omtalt som benefisert gods (prestebol) før rundt år 1600. Det er imidlertid ikke tegn til at prestegården ble konfiskert som krongods. Referanser Eksterne lenker (no) «Hafslo kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. (no) «Hafslo kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.