Søgne gamle kirke

Søgne gamle kirke er en rikt dekorert langkirke fra 1580 eller tidligere i bygda Søgne i Kristiansand kommune, Agder fylke. Den har 270 sitteplasser. Gamlekirken var sognekirke frem til Søgne hovedkirke stod ferdig i 1861. Den benyttes til kirkelige handlinger som for eksempel bryllup og dåp. Søgne gamle kirke er fredet. Adkomst til stedet er via Fv168 og Fv167/Rv456. Dagens kirke er ikke den eldste på stedet. Prest og prestegård omtales i skriftlige kilder fra 1344, og det er bevart to gravsteiner fra tidlig kristen tid ved kirken. Søgnesteinen fra 1000-tallet stod opprinnelig ved kirkegården. Søgne prestegjeld ble på ny et eget sognekall i 1604. Bygningen Kirken er en langkirke oppført i en form for bindingsverk. Årringsundersøkelser har vist at skipet er fra midt på 1590-tallet, og at det ble utført omfattende arbeider på kirken også i 1640, kanskje for å forsterke en konstruksjon som hadde vist seg å være for svak. Det laftede koret er eldre enn den stående kirken, og er oppført rundt 1560. Sakristiet kom til i 1743, våpenhus og tårn noe senere. Interiøret Vegg- og takmaleriene i kirkeskipet Kirkeskipet har rike vegg- og takdekorasjoner fra 1600-1700-tallet. Disse ble overmalt med blågrå og hvit oljemaling i to omganger, først i 1833. Fra 1954 til 1957 ble overmalingen fjernet og dekorasjonene restaurert. Galleriet Kirken fikk galleri i 1726. Altertavlen Altertavlen er fra 1665. Noen har hevdet at den er skåret av Thomas Snekker i samarbeid med to andre i løpet av en periode på fem uker. Thomas var en elev av Gottfried Hendtzschel. Samtidig skal Thomas Snekker ha levet til omkring 1640. I boken Stavangerrenessansen i Rogalands kirker skriver kunsthistorikeren Robert Kloster at mesteren bak altertavlen fra 1664 i Søgne gamle kirke «utvilsomt må være et arbeide av samme snekker som gjorde altertavlen i Vikedal kirke 1654». Kloster skriver utførlig om Thomas Snekkers virke, og navngir og tidfester en rekke andre altertavler som Thomas har utført, blant annet basert på regnskaper fra tiden. I forbindelse med altertavlene i Søgne gamle kirke og i Vikedal kirke, nøyer Kloster seg imidlertid med å slå fast at de begge må være skåret av samme treskjærer. Den er i Stavangerrenessanse og det antas at kunstnerne som har laget den har hatt tilknytning til Stavanger domkirke. Tavlen har tre smale felter nederst, deretter følger «hovedpartiet» med et maleri i midten. Maleriets tema er nattverden og på hver side er tekster fra nattverdliturgien. Maleriet er av Christian Contrafeier (Christian portrettmaler) og er signert ”CN fec[it] 65” – Christian gjorde dette 1665. Over dette sees et maleri av Jesus på korset. Altertavlen har rike utskjæringer med blant annet englehoder og på hver side er et fuglelignende hode. Prekestolen Prekestolen er i tre og kommer etter all sannsynlighet fra den forrige kirken. Den har blitt datert til rundt 1570. En trapp med gelender fører opp til selve prekestolen. På en båndskrift på gelenderet står en tekst fra salme 119,18; «Opplad mine øine saa jeg kan skue de underfulde ting i din lov». Også på selve prekestolen er det innskrifter, både oppe og nede. Lydhimmelen er fra 1665, har motivmessige likhetstrekk med altertavlen og kan ha blitt utført av samme kunstnere. Skriftbåndet rundt himmelen lyder: «Gud til ære og kierken til prydelse hafuer Peder Simensen og Jon Omunsøn bekaastet denne kronne at staffere Anno 1665». Valgkirke Kirken fungerte som valgkirke i forbindelse med valgene til Riksforsamlingen på Eidsvoll i 1814. Bak kirka ble det reist et minnesmerke over Syvert Amundsen Eeg 17. mai 1914. Han representerte Søgne under riksforsamlingen. Se også Søgne gamle prestegård Referanser Litteratur Ola Storsletten og Jiri Havran (2008). Kirker i Norge, bind 5: Etter reformasjonen. 1600-tallet. Oslo: ARFO. s. 200–205. ISBN 978-82-91399-15-7. Eksterne lenker Agderkultur om Søgne gamle kirke