Hareid kirke

Hareid kirke (Hareid kyrkje) er en langkirke fra 1877 i Hareid kommune, Møre og Romsdal fylke. Byggverket er i tre og har 380 plasser. Kirken ble, som for Vartdal kirke, ført opp etter tegningene som var laget for Ørsta kirke. Tegningene var laget av Heinrich Ernst Schirmer og Wilhelm von Hanno. Det ble gjort en del lokale tilpasninger. Ifølge Haddal er kirken bygget etter en standardtegning for bygdekirker utført av Christie. Lignende bygg står i Vartdal og Ørsta. Knut L. Stokkeland var byggmester. Altertavlen er fra 1660 og er laget av skotten Andrew Smith. Den sto opprinnelig i Hospitalkirken i Stavanger og ble solgt på auksjon i 1815. Hareid kirke er sognekirke i Hareid sogn, Søre Sunnmøre prosti i Møre bispedømme. Den er den eneste kirken i Den norske kirken i Hareid kommune. Tidligere kirker på Hareid Stavkirken Det har vært kirke på Hareid siden middelalderen. Den første kjente kirken er nevnt i Aslakbolts jordbok 1432 og Trondhjems reformats 1589. Den ble kalt Hadareids kirkja i Hadareids sokn. Det var en stavkirke i «halv» korsform ved at den hadde tverrarm bare til ene siden. Tverrarmen var trolig oppført samtidig med kirken. Kirken var 32 alen lang, 13 alen bred, koret 9x11 alen, tverrarmen var 10 alen lang og 12 alen bred. Hans Strøm omtalte den i 1762 som en temmelig stor stavkirke. Omkring 1700 ble tårnet og en del av kirken ellers skadet av lynet. Ved reparasjonen skulle blant annet jord graves vekk fra svillene og et steinlag legges under syllstokkene og stavene. Middelalderkirken sto til 25. februar 1806 da den brant ned etter et lynnedslag. Åttekantkirken Til erstatning ble det bygd en åttekantkirke i laftet tømmer, sogneprest Buschman sto for tegninger mens Elling Olsson Valbø var byggmester. Den var avlang åttekantet som Ulstein kirke (oppført 1849). Taket var åttekantet pyramideform og samme form gikke igjen i tårnet (ifølge Haddal var det opprinnelige tårnet firkantet). Denne kirken hadde galleri i sør, vest og nord, og dertil en lem eller pulpitur for de kondisjonerte. Kirken hadde et tilbygget kor. På vindfløya stod årstallet 1807. Vinduene var todelte med det nederste vinduet fra brysthøyde inne og avbrutt av en runde tømmer. I alt var det åtte vinduer i skipet. Hovuddøra gikk inn fra våpenhuset i vest, i tillegg hadde huset to dører til, på langveggane i sør og nord slik at gangene fra dørene dannet et kors. Vinduene var todelte med et par omganger tømmer mellom øvre og nedre del. Kor og våpenhus var i tilbygg til det åttekantede skipet og var like brede som henholdsvis østlig og vestlig ende av skipet. Ifølge Måseide var det Peder Thams Buschmann, sogneprest i Hareid og Ulstein, som laget tegniner til bygget. Han skal også ha laget en modell. Midt i kirkerommet sto to søyler ("kronstaver") som støttet tak og tårn. Råbygget kom opp i 1807 og alter og prekestol kom i 1808. Deretter stanset arbeidet opp til 1820. Kirken ble innviet 25. juni 1820 av biskop Pavels. I tillegg til presten Buschmann arbeidet Andreas Landmark for å få kirken ferdig. Landmark fikk også tak i et par gamle og sjeldne kunstverk i Stavanger. Landmark fikk også tak i en prekestol med årstallet 1576. Biskop Neumann besøkte stedet i 1824 og mente det var den smukkeste landskirke han hadde sett. Den ble tatt i bruk i 1807 og sto i omtrent 70 år. Da hadde den begynt å sige og man fant det best å bygge ny. Bygget skal ha tjent som modell for Haram kirke. Referanser Kilder Om Hareid kirke på nettsiden til Hareid kommune Alf Henry Rasmussen, red. (1993). «Hareid kyrkje». Våre kirker. Norsk kirkeleksikon. Kirkenær: Vanebo forlag. s. 307. ISBN 82-75-27022-7. Om Hareid kirke på nettsiden til Den norske kirke «Kirkebøker, Møre og Romsdal» på nettsiden til Arkivverket Eksterne lenker (no) «Hareid kirke». Kirkesøk. Den norske kirke. (no) «Hareid kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.