Kristiansand kirkegård

Kristiansand kirkegård ble tatt i bruk som kirkegård i 1821. Den erstattet Kristiansands to daværende gravplasser, Domkirkens (Vår frelsers) kirkegård og Hospitalskirkegården. Kirkegården ligger i Setesdalsveien, nær Christianssands Bryggeri, på det som tidligere var byens mark. Historie Alt i 1807 hadde Stiftsdireksjonen foreslått at Kristiansand burde skaffe seg en gravplass utenfor byen. Dette var en del av en større trend i Europa, og den umiddelbare årsaken var de overfylte kirkegårdene i storbyene, som ofte var blitt kontinuerlig benyttet siden middelalderen. I Frankrike forbød man fortsatte begravelser inne i byene alt i 1765, og andre land fulgte etter. Den første kirkegården av ny type i Norge, Vår Frelsers gravlund i Kristiania, kom i 1808. De lokale myndigheter i Kristiansand mente imidlertid at de to eksisterende kirkegårdene var store nok, og at det ikke var noen helsefare forbundet med å benytte dem også i fortsettelsen. Det hele endte med at Kirkedepartementet i 1816 avgjorde at det likevel skulle skaffes ny gravplass, og i august 1821 ble et barn av børsemaker Persing som den første begravd på Kristiansand kirkegård. Under den store meslingepidemien i byen samme vår døde 133 mennesker, og disse ble gravlagt på de to kirkegårdene inne i byen. Hospitalskirkegården ble tidvis benyttet helt frem til 1825, og domkirkegården helt til 1840, da biskop Sigwardt var den siste som ble begravd der. Kristiansand kirkegård har delvis bevart parkpreget fra det 19. århundre, med gravgårder omgitt av støpejernsstakitt og frodig beplantning. På kirkegården finnes et minnesmerke over 15 danske sjømenn som døde ombord på fregatten Jylland under Helgolandslaget i 1864 og ble gravlagt i Kristiansand. Gravkapellet på Kristiansand kirkegård, tegnet av Helge Blix, stod ferdig i 1927. Personer som hviler på Kristiansand kirkegård Det nedenstående er et utvalg kjente personer som er gravlagt på kirkegården. Det er ikke ment å være en uttømmende liste over de mange tusen som er stedt til hvile der i årenes løp. Christian Ditlev Adolph Arenfeldt (1824–1909), stamhusbesitter Olaf Benneche (1883–1931), forfatter Ingemund Berulvson (1900–1976), billedhugger Otto Dal (1906–2000), lege og motstandsmann Peter Ewinger (1923–1945), tysk underoffiser og motstandsmann, henrettet 1945 Carl Valentin Falsen (1787–1852), stiftamtmann Johan Keyser Frølich (1858–1927), arkitekt Ragnar Fredriksen (1924–1943), motstandsmann, henrettet 1943 Diderich Hegermann (1763–1835), eidsvollmann og statsråd Elise Mathilde Heilmann (1866–1944), Norges første politikvinne Stener Severin Heyerdahl (1811–1883), brigadelege Olaf Isaachsen (1835–1893), maler Jens Fritz Jensen (1817–1888), arbeiderleder Peder Johnsen (1783–1836), eidsvollmann Erling Karlsen (1923–1943), motstandsmann, henrettet 1943 Daniel Koren (1858–1948), stiftamtmann Alexander Hugo Køhler (1861–1945), litograf Paul Brodahl Lassen (1795–1885), stiftsprost Arne Laudal (1892–1944), major, henrettet 1944 Jacob von der Lippe (1797–1878), biskop Heinrich Martens (1855–1904), komponist Karl Neipl (1922–1945), østerriksk underoffiser og motstandsmann, henrettet 1945 Johan Martin Nielssen (1835–1912), maler Thilo Schoder (1888–1979), arkitekt Johannes Seland (1912–1999), politiker og redaktør Jacob Stang (1830–1907), statsminister i Stockholm, stiftamtmann Theo Sørensen (1873–1959), misjonær, tibetforsker Johan Edvard Tallaksen (1918–1944), motstandsmann Christian Thistedahl (1813-1876), teolog og bibeloversetter Joseph Frantz Oscar Wergeland (1815–1895), generalmajor Reidar Wennesland (1908–1985), lege og kunstsamler Johan Heinrich Wild (1820–1873), konsul Christian Hansen Wollnick (1868–1936), redaktør, jurist og politiker Ole Pedersen Moe (1783-1862), forretningsmann og politiker Eksterne lenker (en) Kristiansand kirkegård – kategori av bilder, video eller lyd på Commons (en) Kristiansand kirkegård – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Kart over Kristiansand kirkegård (Allslekt) Gravminner på Kristiansand kirkegård