Haukeland skole

Haukeland skole er en kommunal barneskole med adresse Stemmeveien 1 på Årstad i Bergenhus bydel i Bergen kommune. Skolen flyttet fra den gamle skolebygningen på Haukeland til dagens skole på Årstadvollen i 1975. Skolen har plass til 350 elever med opptaksområde i strøkene Kalfaret og Årstad. Historie Johan Ernst Welhaven (1775-1828) virket som prest i årene 1701 til 1727, blant annet for de spedalske i Hospitalskirken i Bergen, var en pådriver for å få i stand en skole i Årstad. På et møte i menigheten i 1810 ble det enighet om å opprette en omgangsskole. Første «skoleholder» (dvs. lærer) var den skoleflinke 17-åringen Markus Andersen (1793–1839) fra Breistein Markus Andersen giftet seg senere med Synneve Andersdatter. Sammen fikk de tre barn, der bare datteren Johanne vokste opp. Familien fikk tildelt en tomt av utmark som var utskilt fra Haukeland gård. På 1600-tallet var området kjent under navnet Træet, senere omtalt som Markusplassen etter Andersen. I dag ligger Ulriksbanens nedre stasjon i Haukelandsbakken 40 og Haukeland sykehus' psykiatriske klinikk på tomten. På 1700-tallet ble lærere fritatt for militærtjeneste etter syv års arbeid i skolen. Frederik Arentz som var biskop i Bergen frem til 1774, sendte rundskriv til prostene i bispedømmet med oppfordring om å rekruttere «vanføre, halte, krokryggede». Markus Andersen brukte krykker, og Welhaven skal ha gitt beskjed om at han «enten med Hest eller Baad afhentes til Skoleholdet». Forhistorie Allmueskoleloven fra 1739 var Norges første offentlige skoleordning om undervisning for alle, fra fylte syv år til de var konfirmert. Undervisningen la vekt på lesing av kristen litteratur, og først i 1827 fikk andre fag innpass. I landlige strøk som Årstad herred var omgangsskole det vanlige. Skolegangen skulle pågå i minst tre år, med et skoleår på minst tre måneder. Elevene møtte frem på den gården som på angjeldende tidspunkt tjente som skole. Der ble de undervist i lesing av presten eller en flink eldre elev som presten hadde valgt til oppgaven. Lesestoffet var hovedsakelig Erik Pontoppidans katekisme, Sandhed til gudfrygtighed. I Christian 6.s forordning «om skolene på landet i Norge», utstedt fra Frederiksberg slott i januar 1739, het det blant annet at om «skoleholder», dvs læreren, ble funnet å være «forsømmelig eller uskikkelig, eller at handle tyrannisk med Børnene» skulle han irettesettes og «mulcteres». Bedret han ikke oppførselen sin, måtte han fratre. I 1827 kom Lov om almueskolevæsenet paa Landet som slo fast at det skulle være en fast skole i hvert prestegjeld. Elevene på Årstad bodde spredt, og skoleholderen reiste fra gård til gård og underviste i en til tre dager på hvert sted. Gårdbrukeren hadde skyssplikt og fraktet skoleholderen til neste gård. Reiseruten hans gikk fra Kobbeltvedt i Våkendalen til Årstad, Haukeland, Landås, Solheim og Kronstad for så å ende opp i Møllendal. Fast skole blir etablert Etter ny skolelov av 1827 ble det et krav om en fast skole i hvert sogn. Det tok 11 år før det ble ordnet med fast skole i Årstad, først i leide lokaler hos møller Hagelsteen, ved Årstadbroen. Men 2. november 1846 kunne elever og lærer ta i bruk sin nye skolebygning, ovenfor Møllendal gravplass. Skolen het i starten Årstad skole og dekket hele Årstad kommune, som er nesten det samme som dagens Årstad bydel. Fordelen med fast skole framfor omgangsskolen var at det ble flere skoledager i året, i og med at alle barna kunne få undervisning samtidig. Skolegangen økte fra 2 til 6 måneder i året. Dette var for øvrig ikke alle foreldre fornøyde med, det var alt for mye! Det var ikke uvanlig at bare ni av rundt førti elever møtte på skolen. Så snart barna kunne lese og hadde lært katekismen mente enkelte foreldrene at det fikk holde. De hadde mer bruk for barna sine hjemme, til arbeidet på gården. Skolekommisjonen prøvde seg med bøter for fravær, og med premier for dem som gjorde det godt og kom på skolen når vær og føre tillot det. Tiltakene hadde liten effekt. Den første skoleholderen Årstad sin første skoleholder, eller lærer, het Markus Andersen. Han oppnådde en så stor anseelse at han fikk en plass oppkalt etter seg, Markusplassen på Haukeland. Han var født i 1793 på gården Breistein i Åsane og kom til Haukeland gård som tolvåring. Her var han i tjeneste og gikk samtidig for presten, og fikk gode kristendoms- og leseferdigheter. Han stod konfirmant i Hospitalskirken i 1810, hvor Johan Ernst Welhaven var sogneprest. Markus var Welhavens flinkeste konfirmant og ble sendt i videre lære hos klokkeren for å lære å skrive og regne. Den som stod i lærertjenesten i syv år ble fritatt for militærtjeneste, men for å tilfredsstille offiserene måtte lærerkandidaten helst ikke være skikket for det militæret. Andersen var avhengig av krykker, i tillegg hadde han et godt hode. Således hadde han de rette kvalifikasjoner, og ble sendt ut i Årstad sogn for å undervise. Han var ikke bare skoleholder, men også forpakter på gården Rennebø og forsanger i kirken. Markus Andersen, som hadde fått tilnavnet skole-Markus døde 46 år gammel i 1839, etter 29 år i skolens tjeneste. Haukeland skole En novemberdag i 1846 kunne som nevnt skolebarna i sognet ta i bruk sin nye skole, en liten skolestue på en etasje. Barna fra Solheim, Kronstad og Landås måtte ta den lange turen til skolen i all slags vær, med unntak av tre uker jule- og sommerferie, samt to uker om høsten og våren. Men unntakene ble nok flere, spesielt når været var ille. Boligbyggingen i området økte utover 1800-tallet og dermed også elevtallet. Skolen ble ganske snart for liten, og måtte utvides. Det lille huset ble påbygd samtidig som det kom til flere bygg. Til sist holdt skolen til i fire bygg, og selv det ble for lite. For å avlaste Årstad skole ble det bygd flere nye skoler rundt om i sognet. Dermed fikk barna i tillegg til ny skole også kortere vei å gå. Da flere skoler kom til skiftet Årstad skole navn til Haukeland skole. I tillegg til Verksskolen i Solheimsviken for barna til verkstedsarbeiderne (åpnet i 1858) var de nye skolene: Solheim (1884), Gyldenpris (1917), Ny Krohnborg (1924), Minde (1925), Fridalen (1939), Slettebakken (1955) og Landås (1957). På slutten av 1960-tallet var det på tide med et nytt og mer moderne bygg for Haukeland skole. Elever og personale kunne innta det nye bygget på Årstadvollen i 1975, og der holder de til den dag i dag. Arkiv Informasjon om skolen finnes i skolens arkiv, oppbevart ved Bergen Byarkiv. Arkivet etter Haukeland skole inneholder informasjon om skolens bygning, organisering, prosjekter, daglige arbeid, elever, lærere og personale. Referanser Litteratur Haukeland skole i 100 år 1846-1946 (Utgitt av Haukeland skole i 1946) Haukeland skole. Ved Ulrikens fot i 150 år 1846-2.november-1996. Historien om skolen og distriktet. (utgitt av Haukeland skole i 1996) Bing, Just: Aarstads Historie. Bergens Historiske Forening Nr. 28, 1922 Nilsen, Halkild: Skolestell og folkeopplysningsarbeid. I bygdene i Bergens stift 1800-1850. Oslo 1953 Kilder Artikkel om Haukeland skole av Ine Merete Baadsvik. Årstadsiden, Bergen Byarkiv Artikkel om Skolekommisjonen i Årstad kommune av Ine Merete Baadsvik. Årstadsiden, Bergen Byarkiv Artikkel om skoleholder Markus Andersen av Ine Merete Baadsvik. Årstadsiden, Bergen Byarkiv Artikkel om skolen i Årstad av Ine Merete Baadsvik. Årstadsiden, Bergen Byarkiv Eksterne lenker Bergen byleksikon på nett, om Haukeland skole