Étaples krigskirkegård

Étaples krigskirkegård (Étaples Military Cemetery) er en Commonwealth War Graves Commission kirkegård i Étaples i det nordlige Frankrike. Kirkegården huser 11500 graver fra både første- og andre verdenskrig. Historie Étaples var sentrum for mye alliert aktivitet under første verdenskrig på grunn av den korte avstanden til fronten og jernbaneforbindelsene til både de nordlige og den sørlige delene av vestfronten. De allierte hadde 16 sykehus, en rekonvalesensleir samt flere transittleirer for britiske og samvelde-tropper i tillegg hadde den franske hæren en leir. Av de mer enn 11500 gravene ved kirkegården er over 10000 fra første verdenskrig. Den omfattende militære infrastrukturen (Étaples kunne huse rundt 100 000 tropper) gjorde byen til et svært viktig mål for tyske bombefly og byen ble bombet omfattende. På grunn av rollen som transittleir og påkjenningen av bombeangrepene ble byen gitt Croix de Guerre i 1920. Bare 119 graver ved kirkegården stammer fra andre verdenskrig. Dette er fordi de allierte militærsykehusene i Étaples var kun operative fra januar 1940 frem til den britiske tilbaketrekkingen fra kontinentet i juni 1940. Etter krigen ble en del graver flyttet til denne kirkegården fra mindre gravplasser i Frankrike. Kirkegården Kirkegården ble planlagt av Sir Edwin Lutyens og er den største CWGC kirkegården i Frankrike. Soldatene som er gravlagt her er fra Storbritannia, Canada, Australia, New Zealand, Sør-Afrika, India og Tyskland. CWGC har kun offentliggjort tallene på britiske samvelde og tyske gravlagte. Arkivene viser også til et mindre antall graver fra andre nasjonaliteter. Totalt har kirkegården 10792 samveldegraver, hvorav 73 er uidentifiserte. Det er også 658 tyske graver. Vandalisme I mars 2003 ble det utført hærverk av vandaler som protesterte mot den amerikansk-ledede invasjonen av Irak. De vandaliserte gravene ved å male anti-britiske og anti-amerikanske slagord på deler av kirkegården. Denne aksjonen ble fordømt i Storbritannia, USA, Australia og i Frankrike. Den franske nasjonalforsamlingen fordømte aksjonen og president Jacques Chirac skrev til Dronningen og uttrykte dyp beklagelse. Referanser