Aïr og Ténéré naturreservat

Aïr og Ténéré naturreservat er et naturreservat og verdensarvområde i Niger, i Saharaørkenen. Reservatet omfatter Aïrfjellene og ørkenområdet kjent som Ténéré. Området er det største fredede området i Afrika, og omfatter 7,7 millioner hektar. 40% av reservatet ligger nordøst i Aïrfjellene, mens de øvrige 60% ligger vest i Ténéré-ørkenen. Området ligger i Nigers nordlige region Agadez. Området har ingen lang forhistorie som verneområde. I 1981 ble det satt under tilsyn av den statlige naturforvaltningen. Et fredningsvedtak kom i 1988, reservatet ble verdensarvområde i 1991, og kom i 1997 med i UNESCOs Man & Biosphere program. Aïrfjellene Aïr (alternativt Aïrmassivet eller Azbine) er et triangelformet fjellmassiv med høyder opp til 1830 moh.Geologisk er dette en del av det Sahariske metaskjold, et stort sett overdekket grunnfjellsskjold som dekkes av Sahara og stikker opp i overflaten nettopp i høyfjellsområder som Aïr og Tibesti. Fjellmassivene er fra proterozoikum, om lag 1 - 1,5 milliarder år gamle. Skjoldet tilhørte Vest-Gondwana. Befolkningen i området rundt Aïr lever et nomadeliv, basert på kameler og geiter som gir melk, kjøtt og skinn. Aïr er kjent for bergkunst fra 6000 f.Kr. til ca. 1000 e.Kr. Bildene viser områdets historie. I tidigere perioder, var området preget av gjeterkultur, og bildene viser kveg og andre store pattedyr. Ca 3000 f.Kr. vokste ørkenen, og tuareger fra nord flyttet inn i området. Senere bilder viser krig, blant annet med hester og stridsvogner. Bergkunsten fra den første tiden er malerier, men fra ca. 1200 f.Kr. har motiver vært ristet med metallgjenstander. Et berømt motiv er den fem meter høye sjiraffen som ble oppdaget i Dabous i 1999. Ténéré-ørkenen Ténéré-ørkenen omfatter 400,000 km² i det sørlige sentrale Sahara. Ørkenen ligger i det nordøstlige Niger og vestlige deler av Tsjad, og dens utstrekning defineres vanligvis av Aïrfjellene i vest, Hoggarfjellene i nord, Djadoplatået i nordøst, Tibestifjellene i øst og Tsjadsjøen i sør. Navnet Ténéré kommer fra tuaregenes språk tamasheq, og betyr «ørken», på samme måte som det arabiske ordet for ørken, Sahara har gitt navn til hele regionen. Ténéré er ekstremt varmt, karrig og tørt, og har praktisk talt ikke noe planteliv. Temperaturene kan være så høye som 42 °C om sommeren, og årsnedbøren så beskjeden som 25 mm. Området har ikke alltid vært en ørken. I Karbontiden var det sjøbunn her, og senere har det være tropiske skoger her. Vest i området ligger en «dinosaurkirkegård» hvor det har vært funnet mange fossiler. Et nesten komplett fossil etter «superkrokodillen» Sarcosuchus imperator ble funnet her på 1950-tallet. I tidlige menneskelig tid var området fruktbart og tilpasset mennesket. Jegere bosatte seg i området for 60 000 år siden i perioden kjent som mellom-paleolitikum. Det er funnet steinredskaper som viser deres historie. I neolittisk tid ble det avsatt hulemalerier og andre spor etter en jegerkultur. Saharas omdanning til ørken begynte ca. 2500 f.Kr. og siden har befolkningen holdt seg på om lag samme nivå. Dagens innbyggere er tuareger fra Aïr og Azawagh. Tre tuareg-klaner (Kel Ayr, Iwillimidan Kel Denneg og Kel Gres) hersket i regionen inntil området ble okkupert av franske kolonistyrker. Andre folkegrupper i området er hausafolket, songhai, wodaabe (en fulanistamme), maurere og toubou. Tuaregterritoriet ble i 1960 innlemmet i den uavhengige staten Niger. «Hovedstaden» i Ténéré er byen Agadez, som ligger ved foten av Aïrfjellene. Det finnes også noen oaser i området, knyttet til saltgruver. Ørkenen er/var også kjent for Treet i Ténéré, verdens mest ensomme tre. Treet, et akasietre, var inntil 1973 det eneste treet i 400 km omkrets. Det sto langs en karavanerute for kamelkaravaner og hadde i mange å blitt beskyttet av kameldriverne og ansett som et beskyttelsesverdig landemerke. Treet ble påkjørt (!) av en libysk lastebilsjåfør i 1973 og står nå på museum. Treet er erstattet av en metallmast som ivaretar rollen som landmerke. Eksterne lenker Offisielt nettsted (en) Aïr and Ténéré Natural Reserves – kategori av bilder, video eller lyd på Commons UNEP World Conservation Monitoring Centre faktaark