Hannover

Hannover Leine jõe ääres on Alam-Saksi liidumaa (Niedersachsen) pealinn ja suurim linn. Hannover oli aastatel 1714–1837 (v.a 1807–1813) personaalunioonis Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigiga, kuna mõlemat riiki valitses Hannoveri dünastia. Hannover oli kuningliku perekonna asupaik ning nende algne tiitel oli Braunschweig-Lüneburgi hertsogkond (hiljem Hannoveri kuurvürstkond). Napoleoni sõdade lõppedes ülendati kuurvürstkond kuningriigiks (1814–1866) ja Hannover selle pealinnaks. Aastatel 1868–1946 oli Hannover Preisimaa Hannoveri provintsi ja pärast seda Hannoveri ringkonna pealinn kuni selle kaotamiseni 2005. aastal. 2001. aastast on see osa Hannoveri piirkonnast, mis on omavalitsusüksus, mis moodustati endisest Hannoveri kreisist ja Hannoveri linnast. Rahvaarvu poolest on Hannover suur Põhja-Saksamaa keskus ja riigi suuruselt 13. linn. 2023. aasta seisuga elab seal 545 045 inimest. Hannover on ülikoolide ja meditsiinikooli, rahvusvahelise lennujaama ja suure loomaaia tõttu riikliku tähtsusega. Linn on ka suur raudteeliinide ja kiirteede (Autobahn) sõlmpunkt, ühendades Euroopa peamisi liine nii ida-lääne (Berliin–Ruhrimaa) kui ka põhja-lõuna (Hamburg–München) suundades. Linna pindala on 204,01 km². Ajalugu Hannoveri on esmamainitud 1150. aastal. Hannover asutati keskajal Leine jõe idakaldale. Selle algne nimi Honovere võib tähendada "kõrget (jõe)kallast", kuigi selle üle vaieldakse (vrd das Hohe Ufer). Algselt parve- ja kalameeste asulana tekkinud Hannover kasvas 13. sajandil oluliseks keskuseks ning sai 1241. aastal linnaõiguse soodsa asukoha tõttu looduslikus ristumiskohas. Kuna maismaatransport oli suhteliselt raskendatud, aitas asukoht laevatatava jõe ülemjooksul kaubanduse kasvule kaasa. Leine jõgi ühendas Hannoveri hansalinn Bremeniga. Hannover paikneb laia Põhja-Saksa madaliku lõunaservas ja Harzi mägedest loodes, asudes strateegilisel ida-läänesuunalisel liikumisteel, mida läbisid ajaloolised kaubakaravanid. Hannover oli seega oluline ühenduslüli Madalmaade ning Saksimaa ja Tüüringi vahel, toimides väravana, mis sidus põhja- ja idapoolsed tasandikud edelas asuvate Reini, Ruhri ja Saari jõe piirkondadega. 14. sajandil ehitati Hannoveri peamised kirikud ja kolme väravagalinnamüür. Hilisem industrialiseerimine Saksamaal suurendas Hannoveri tähtsust veelgi, kuna linna läbis Harzi mäestiku põhjaosast pärinev raua- ja hõbedakaubandus. 1636. aastal viis Calenbergi vürstkonna valitseja, Braunschweig-Lüneburgi hertsog Georg, oma residentsi Hannoveri. Tema järeltulijate hulgast pärinesid ka tulevased Suurbritannia monarhid alates George I-st. 1692. aastal ülendas Saksa-Rooma keiser Braunschweig-Lüneburgi hertsogid kuurvürsti seisusse ja selle ülendamise kinnitas 1708. aastal Riigipäev. Seega muutus vürstkond Braunschweig-Lüneburgi kuurvürstkonnaks, mis kõnekeeles oli Calenbergi pealinna järgi tuntud kui Hannoveri kuurvürstkond (vaata ka: Hannoveri dünastia). Kuurvürstid said hiljem Suurbritannia ja aastast 1801 Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi monarhideks. Esimene nendest oli Georg Ludwig, kes sai Briti troonile 1714. aastal. Viimane Briti monarh, kes valitses Hannoveris, oli William IV. Pool-Saali õigus, mis lubas troonile asuda vaid meessoost järglastel, keelas kuninganna Victoria troonilesaamise Hannoveris. Kuningas George I meesliini järglasena kuulus kuninganna Victoria Hannoveri dünastiasse, kuid tema järglased kandsid tema abikaasa nime Saksi-Coburg ja Gotha. Kolm Suurbritannia või Ühendkuningriigi kuningat olid samaaegselt ka Hannoveri kuurvürstid. Ühendkuningriigi ja Hannoveri personaaluniooni ajal külastasid monarhid linna harva. Viimase kolme ühisvalitseja valitsemisperioodil (1760–1837) leidis aset vaid üks visiit, kui George IV külastas linna 1821. aastal. Aastatel 1816–1837 esindas monarhi Hannoveris asekuningas Adolphus. Seitsmeaastase sõja ajal võideldi 26. juulil 1757 linna lähistel Hastenbecki lahingus. Prantsuse armee võitis Hannoveri vaatlusarmeed, mis viis linna okupeerimiseni osana Hannoveri sissetungist. Järgmisel aastal vallutasid anglosaksi väed Ferdinand von Braunschweigi juhtimisel linna tagasi. 19. sajand Pärast seda, kui Napoleon kehtestas 5. juulil 1803 Artlenburgi konventsiooni (Elbe konventsiooni), okupeerisid umbes 35 000 Prantsuse sõdurit Hannoveri. Konventsioon nõudis ka Hannoveri armee laialisaatmist. Kuid George III ei tunnistanud Elbe konventsiooni. Selle tulemusena emigreerus suur hulk Hannoveri sõdureid lõpuks Suurbritanniasse, kus moodustati Kuninga Saksa Leegion. Ainult Hannoveri ja Braunschweigi väed olid need, kes Napoleoni sõdade ajal järjekindlalt Prantsusmaa vastu seisid. Leegion mängis 1815. aastal tähtsat rolli Waterloo lahingus. Samal aastal toimunud Viini kongressi otsusega ülendati Hannoveri kuurvürstkond kuningriigiks. Pealinna Hannoveri laiendati Leine läänekaldale ja sestpeale on see märkimisväärselt kasvanud. 1837. aastal lõppes Ühendkuningriigi ja Hannoveri personaalunioon, kuna William IV surma järel päris Briti trooni tema vennatütar Victoria. Kuna Hannoveris oli lubatud troonile asuda vaid meessoost järglastel, läks Hannoveri kuningakroon William IV vennale Ernst Augustile. Hannover jäi iseseisvaks kuningriigiks kuni 1866. aastani, mil Preisimaa selle Austria-Preisi sõja käigus annekteeris. Hoolimata sellest, et Hannoverilt eeldati võitu Preisimaa üle Langensalza lahingus, kasutas Preisimaa Moltke Vanema Kesselschlachti lahingukorda Hannoveri armee purustamiseks. Hannoveri linn sai Preisimaa Hannoveri provintsi pealinnaks. Pärast annekteerimist oli Hannoveri rahvas üldiselt Preisimaa valitsuse vastu. Hannoveri tööstusele aga tähendas uus ühendus Preisimaaga ettevõtluse paranemist. Vabakaubanduse juurutamine soodustas majanduskasvu ja viis Gründerzeiti (leiutajate ajastu) elavnemiseni. Aastatel 1879–1902 kasvas Hannoveri rahvastik 87 600-lt 313 940 inimeseni. 1872. aastal avati esimene hoburaudtee ja aastast 1893 pandi tööle elektritramm. 1887. aastal leiutas Hannoverist pärit Emile Berliner heliplaadi ja grammofoni. Natsi-Saksamaa Pärast 1937. aastat olid Hannoveri ülemlinnapea ja riigikomissarid NSDAP (Natsipartei) liikmed. Sel ajal elas Hannoveris ulatuslik juudi kogukond. 1938. aasta oktoobris saadeti 484 Poola päritolu Hannoveri juuti välja Poolasse, sealhulgas Grynszpanite perekond. Poola keeldus neid vastu võtmast, jättes nad piiril kitsikusse koos tuhandete teiste Poola-juudi väljasaadetutega; neid toitsid vahelduva eduga vaid Poola Punane Rist ja juudi hoolekandeorganisatsioonid. Grynszpanite poeg Herschel Grynszpan oli sel ajal Pariisis. Kui ta kuulis, mis oli juhtunud, sõitis ta Saksa saatkonda Pariisis ja tulistas Saksa diplomaat Ernst Eduard vom Rathi, kes suri saadud vigastustesse. Natsid kasutasid seda ettekäändena korraldada üleriigiline pogromm Kristalliöö 9. novembril 1938. Sel päeval põletasid natsid maha Edwin Oppleri 1870. aastal loodud uusromantistliku Hannoveri sünagoogi. 1941. aasta septembris algas operatsooni Aktion Lauterbacher raames Hannoveri allesjäänud juudiperekondade koondamine getodesse. Veel enne Wannsee konverentsi 15. detsembril 1941 küüditati esimesed juudid Hannoverist Riiga. Kokku küüditati 2400 inimest, kellest vähesed jäid ellu. Sõja ajal ehitati Hannoveri seitse koonduslaagrit, kuhu vangistati paljud juudid. Liitlaste maaväed jõudsid Hannoveri aprillis 1945. 1938. aastal linnas elanud umbes 4800 juudist oli 10. aprillil 1945, mil Ameerika Ühendriikide väed Hannoveri okupeerima asusid, alles vähem kui 100 juuti. Täna mälestab juutide tagakiusamist Hannoveris ooperiväljakul asuv mälestusmärk. Pärast sõda asus Hannoveri elama suur rühm Bergen-Belseni koonduslaagrist vabastatud ortodoksseid juute. Teine maailmasõda Pikemalt artiklis Hannoveri pommitamine Teises maailmasõjas Olulise raudtee- ja maanteesõlme ning tööstuskeskusena oli Hannover Teises maailmasõjas strateegiliste õhurünnakute, sealhulgas naftakampaania peamine sihtmärk. Sihtmärkide hulka kuulusid AFA (Stöcken), Deurag-Neragi rafineerimistehas (Misburg), Continentali tehased (Vahrenwald ja Limmer), kergmetallitehas VLW Ricklingenis ja Laatzenis (praegune Hannoveri messikeskus). Samuti pommitati Hannover/Limmeri kummitaastustehast, Hanomagi tehast (Linden) ja M.N.H (Maschinenfabrik Niedersachsen) tankitehast Badenstedtis. Sihtmärgiks olid ka elamurajoonid ja rohkem kui 6000 tsiviilisikut hukkus liitlaste pommirünnakutes. 88 pommirünnakus purustati rohkem kui 90% kesklinnast. Pärast sõda ei ehitatud Aegidienkirchet üles ja selle varemed jäeti sõjamälestiseks. Pärast teist maailmasõda Hannover oli Saksamaa Briti okupatsioonitsoonis ja sai 1946. aastal uue Alam-Saksi liidumaa osaks. Tänapäeval on Hannover Mayors for Peace'i, rahvusvahelisee linnapeade organisatsiooni, asepresidentlinn, mis ühendab linnu ja kodanikke kogu maailmas tuumarelvade likvideerimiseks aastaks 2020. Geograafia Kliima Hannoveris on mereline kliima (Köppeni kliimaklassifikatsiooni järgi Cfb kliimatüüp). Alljaotused Hannoveri linn on jagatud 13 linnaosaks: Mitte; Vahrenwald-List; Bothfeld-Vahrenheide; Buchholz-Kleefeld; Misburg-Anderten; Kirchrode-Bemerode-Wülferode; Südstadt-Bult; Döhren-Wülfel; Ricklingen; Linden-Limmer; Ahlem-Badenstedt-Davenstedt; Herrenhausen-Stöcken; Nord. Vaatamisväärsused Üks Hannoveri kuulsamaid vaatamisväärsusi on Herrenhauseni kuninglikud aiad, mille suur aed on üks olulisi Euroopa barokkaedu. Herrenhauseni palee ise purustati suuresti liitlaste pommirünnakutes, kuid rekonstrueeriti ja taasavati 2013. aastal. Aia üks huviväärsusi on grott, mille interjööri disainis Prantsuse kunstnik Niki de Saint Phalle. Suur aed koosneb mitmest osast ja seal on Euroopa kõrgeim aiapurskkaev. Ajalooline aiateater võõrustab Saksa rokkmuusiku Heinz Rudolf Kunze muusika austajaid. Herrenhausenis asub ka botaanikaaed Berggarten kõige mitmekesisemate orhideede koguga Euroopas. Mõned huviväärsused on sealsed troopikamaja, kaktusemaja, kanaarimaja ja orhideemaja ning vabalt lendavad linnud ja liblikad. Berggarteni sissepääsu juures on ajalooline raamatukogu paviljon. Liskas asub Berggartenis Welfide Mausoleum. Nagu suur aed, koosneb ka Berggarten mitmest osast, näiteks paradiisist ja preeriaaiast. Georgengarten on Inglise aed, kus on vaatamisväärsused nagu Leibnizi tempel ja Georgi palee. Hannoveri maamärk on uus raekoda. Hoone sees on neli linnamaketti. Raekoja suure kupli tipus asuvale vaateplatvormile viib maailmas ainulaadne lift, mis sõidab piki kupli kumerust muutuva nurga all (kuni 17 kraadi). Hannoveri loomaaed valiti 2010. aastal neljandat aastat järjest Saksamaa parimaks loomaaiaks. Loomaaias on mitu temaatilist ala: Sambesi, Meyeri talu, Gorilla mägi, Džunglipalee ja Mullewapp. Väiksemate alade hulka kuulub Australia, kus on huntide metsaala ja merelindude basseinid. Lisaks on loomaaias troopikamaja, džunglimaja ja etendusareen. Kanada-teemaline ala, Yukon Bay, avati 2010. aastal. Samal aastal käis Hannoveri loomaaias üle 1,6 miljoni külastaja. Hannoveris asub ka Sea Life Centre, mis on Saksamaa esimene troopiline akvaarium. Veel üks huviväärsus on vanalinn, mille keskel asub suur Marktkirche ja vana raekoda. Lähedal on Leibnizi maja, Nolte maja ja Begineni torn. Ristikiriku kvartalis ristikiriku ümber on palju väikseid kitsaid tänavaid. Lähedal asub vana kuninglik spordisaal, kus hetkel tegutseb Ballhofi teater. Vanalinna servas piaknevad turuhall, Leine palee (Alam-Saksi Maapäeva asukoht) ja Aegidienkirche varemed, mis on nüüd sõja ja vägivalla ohvrite mälestusmärk. Läbi Marstalli värava jõuab Leine jõe kaldale, kus asuvad Niki de Saint Phalle skulptuurid Nanad. Need on osa Hannoveri skulptuurialleest, mis algab Trammplatzilt, kulgeb piki jõekallast, ületab Königswortheri väljaku ja lõpeb Georgengarteni sissepääsu juures. Vanalinna lähedal on Calenberger Neustadti linnaosa, kus asuvad katoliku Püha Clemensi basiilika, reformeeritud kirik ja luterlik Neustädter Hof- und Stadtkirche St. Johannis. Veel mõned populaarsed vaatamisväärsused on Waterloo sammas, Lavesi maja, Wangenheimi palee, Alam-Saksi liidumaa arhiiv ja Hannoveri teatrimaja. Linna südames asuvad Kröpcke kell, Anzeiger-Hochhaus, kongressikeskuse kuppelsaal, rahandusministeerium, ooperiteatri maja, keskraudteejaam, Maschsee järv ja linnamets Eilenriede, mis on üks suuremaid omataolisi Euroopas. Umbes 40 pargi, metsa ja aiaga, paari järvega, kahe jõe ja ühe kanaliga pakub Hannover rohkesti puhkevõimalusi. Gottfried Wilhelm Leibnizi raamatukogus säilitatavad ajaloolised Leibnizi kirjad kuuluvad alates 2007. aastast UNESCO maailma mälu registrisse. Hannoveri messikeskus on suurim näitusekeskus maailmas. Seal on 466 000 m² sisepinda, 58 000 m² vabaõhupinda, 26 saali ja paviljoni. Paljud keskuse saalid on arhitektuuriliselt väljapaistvad. Lisaks on seal konverentsikeskus koos 35 tegevustoaga, klaasitud alad saalide vahel, pargilaadne puhkeala ja oma kopteriväljak. Kaks olulist vaatamisväärsust messikeskuses on Hermese torn (88,8 m) ja EXPO katus, suurim puitkatus maailmas. Anderteni linnaosas on Euroopa juustukeskus, ainus juustuelamuskeskus Euroopas. Teine turismimagnet Andertenis on Hindenburgi lüüs, mis oli suurim lüüs Euroopas selle ehitamise ajal 1928. aastal. Loomapark Kirchrode linnaosas on suur mets, mida kuninglik koda kasutas algselt hirvede ja muude ulukite kasvatamiseks oma toidulaua tarbeks. Groß-Buchholzi linnaosas on 282 m kõrge Telemax, mis on kõrgeim ehitis Alam-Saksimaal ja kõrgeim teletorn Põhja-Saksamaal. Veel mõned olulised tornid on VW-Tower kesklinnas ja endise keskaegse kaitsevööndi vanad tornid Döhreneri torn, Listeri torn ja Hobusetorn. 36 kõige olulisemat vaatamisväärsust kesklinnas on ühendatud 4,2 km pika punase joonega, mis on maalitud sillutisele. See niinimetatud "punane niit" tähistab jalutuskäiku, mis algab turismiinfobüroo juurest ja lõpeb Ernst-Augusti väljakul keskraudteejaama ees. Samuti on linnas võimalik giidiga bussireis. Ühiskond ja kultuur Usuelu Hannoveris on mitme protestantliku organisatsiooni peakorterid, sealhulgas Reformitud Kirikute Maailmaühendus, Saksamaa Evangeelne Kirik, Reformeeritud Liit, Saksamaa Ühendatud Evangeelne Luterlik Kirik ja Sõltumatu Evangeelne Luterlik Kirik. 2015. aastal oli 31,1% rahvastikust protestandid ja 13,4% olid katoliiklased. Enamik (55,5%) olid mitteusklikud või muu religiooni esindajad. Muuseumid ja galeriid Ajaloomuuseum kirjeldab Hannoveri ajalugu keskaegsest Honovere asulast kuni tänase maailmakuulsa näituselinnani. Muuseum keskendub perioodile aastast 1714 aastani 1834, kui Hannoveril olid tugevad suhted Briti kuningliku perekonnaga. Rohkem kui 4000 liikmega Kestnergesellschaft on suurim kunstikogukond Saksamaal. Kogukonna muuseum võõrustab näitusi klassikalisest modernistlikust kunstist tänapäevase kunstini. Fookuses on film, video, kaasaegne muusika ja arhitektuur, ruumiinstallatsioonid ning suurte kaasaegsete maalide, skulptuuride ja videokunsti esitlused. August Kestneri muuseum asub 5000 aknaga majas. Muuseumis eksponeeritakse 6000 aasta jagu tarbekunsti neljas valdkonnas: antiikkultuur, Vana-Egiptus, tarbekunst ja hinnaline ajalooliste müntide kogu. KUBUS on tänapäevase kunsti foorum. Selles on peamiselt Hannoveri kuulsate ja oluliste kunstnike näitused ja projektid. Hannoveri kunstiühingus, mis asub Kunstnike majas, eksponeeritakse kaasaegset kunsti ja see loodi 1832. aastal ühe esimese kunstiühinguna Saksamaal. Igal aastal on seal umbes 7 rahvusvahelist monograafilist ja temaatilist näitust. Alam-Saksi liidumaa muuseum on suurim muuseum Hannoveris. Liidumaa galeriis eksponeeritakse Euroopa kunsti 11.–20. sajandini, loodusosakonnas zooloogiat, geoloogiat ja botaanikat ning vivaariumis kalu, putukaid, roomajaid ja kahepaikseid. Muinasajaloo osakond tutvustab Alam-Saksi ürgajalugu ning etnograafiaosakond näitab kultuure üle kogu maailma. Sprengeli muuseum tutvustab 20. sajandi kunsti. See on üks kõige tähelepanuväärsemaid kunstimuuseume Saksamaal. Fookuses on klassikaline modernistlik kunst, sealhulgas Kurt Schwittersi kogu, Saksa ekspressionismi ja Prantsuse kubismi teosed, abstraktsioonide kabinet ning graafika-, fotograafia- ja meediaosakond. Lisaks näitab muuseum Prantsuse kunstniku Niki de Saint-Phalle kuulsaid teoseid. Teatrimuuseumis eksponeeritakse Hannoveri teatri ajalugu 17. sajandist tänapäevani: ooper, kontsert, draama ja ballett. Muuseumis on aasta jooksul ka mitu rändnäitust. Wilhelm Buschi muuseum on karikatuuri ja satiirilise graafika muuseum. Wilhelm Buschi teoste kogu ning mahukas pilkepiltide ja satiirilse graafika kollektsioon teeb selle muuseumi Saksamaal ainulaadseks. Lisaks toimub muuseumis aasta jooksul mitu riiklikut ja rahvusvahelist näitust. Hannoveris asub suurim politseimuuseum Saksamaal. Tekstiilikunsti muuseumis saab tutvuda tekstiilidega kogu maailmast ning idamaiste vaipade muuseumis on väljas vaibad ja esemed idamaadest. Maailmanäituse pärandit hoiab au sees EXPOseum, mis on pühendatud EXPO 2000-le. Tehnika ja teaduse arengut käsitlevad energiaajaloo muuseum, mis kirjeldab energiakasutuse 150-aastast ajalugu, ning Saksamaal ainulaadne veterinaarmeditsiini muuseum. Samuti on Hannoveris üks kahest Saksamaal asuvast vaegnägijate muuseumist (teine asub Berliinis). Ahlemi koduloomuuseumis on esindatud Ahlemi linnaosa ajalugu. Hannoveri olulisemad kunstiüritused on muuseumiöö ja Zinnober Kunstvolkslauf, mille raames tutvustavad väljapanekuid kõik Hannoveri kunstigaleriid. Astronoomiahuvilistel tasub külastada Geschwister Herscheli observatooriumit Lindeneri mäel või väikest planetaariumit Bismarcki koolis. Teater, kabaree ja muusikal Hannoveris asub umbes 40 teatrit. Alam-Saksi Riigiteatri koosseisu kuuluvad ooperimaja, Hannoveri teatrimaja, Ballhof eins, Ballhof zwei ja Cumberlandsche Galerie. Linnas toimuvate muusikalide, näidendite ja külalisetenduste peamine toimumiskoht on Theater am Aegi. Uus Teater on Hannoveri bulvariteater. Teine suur teatriasutus on Theater für Niedersachsen, millel on ka oma muusikalitrupp. Mõned olulised teatriüritused on tantsuteatri festival Tanztheater International, Teatriöö, festival Theaterformen ja rahvusvaheline koreograafide konkurss. Hannoveri juhtiv kabareelava on GOP varieteeteater, mis asub Georgi palees. Veel mõned kuulsad kabareelavad on varietee Marlene, Uhu-Theater, teater Die Hinterbühne, varietee Rampenlicht ja revüüteater TAK. Kõige kuulsam kabareeüritus on "Kleines Fest im Großen Garten" (eesti k väike festival suures aias), mis on kõige populaarsem kabareefestival Saksamaal ja kus esineb artiste üle kogu maailma. Veel mõned olulised sündmused on Calenbergi kabareenädal, Hannoveri kabareefestival ja talvevarietee. Muusika Klassikaline muusika Hannoveris on kaks sümfooniaorkestrit, Alam-Saksi liidumaa orkester Hannover ja Põhja-Saksa ringhäälingu filharmooniaorkester NDR Radiophilharmonie. Hannoveris on kaks tunnustatud koori, Hannoveri tütarlastekoor ja Hannoveri poistekoor. Hannoveris on kaks suurt rahvusvahelist klassikalise muusika konkurssi: Hannoveri rahvusvaheline viiuldajate konkurss (aastast 1991); Classica Nova rahvusvaheline muusikakonkurss (aastast 1997). Popmuusika Hannoverist on pärit sellised rokkansamblid nagu Scorpions ja Fury in the Slaughterhouse. Selles piirkonnas asub ka tunnustatud DJ Mousse T peamine salvestusstuudio. Bändi Scooter liige Rick J. Jordan sündis siin 1968. aastal. Samuti on Hannoverist pärit Lena, kes võitis 2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse. Sport Hannover 96 (hüüdnimega Die Roten ehk Punased) on suurim kohalik jalgpallimeeskond, kes mängib 2. Bundesligas. Kodumänge mängitakse HDI-Arenal, mis võõrustas mänge 1974. ja 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel ja 1988. aasta Euroopa meistrivõistlustel jalgpallis. Nende varuvõistkond Hannover 96 II mängib neljandas liigas. Nende kodumänge mängiti Eilenriedestadiumil, kuni need viidi DFL-i direktiivide tõttu HDI Arenale. SV Arminia Hannover on veel üks Hannoveri jalgpallimeeskond, mis on mänginud juba aastaid esimeses liigas ja mängib praegu Niedersachsen-West liigas (Alam-Saksi lääneliigas). Kodumänge mängitakse Rudolf-Kalweit-Stadiumil. Hannover Indians on kohalik jäähokimeeskond. Nad mängivad kolmandas liigas. Nende kodumänge mängitaksePferdeturmi jäähallis. Hannover Scorpions mängis Hannoveris Saksamaa kõrgliigas aastani 2013, kui nad müüsid oma litsentsi ja kolisid Langenhagenisse. Hannover on olnud üks Saksamaa ragbi pealinnu. Esimene Saksa ragbimeeskond loodi Hannoveris 1878. aastal ning Hannoveri klubid domineerisid Saksa ragbis pikka aega. Praegu mängivad Saksamaa kõrgliigas (1. Bundesliga) meeskonnad DSV 78 Hannover, SC Germania List ja SV Odin Hannover. Esiliigas (2. Bundesliga) on esindatud DRC Hannover ning SG 78/08 Hannover. Esimene Saksa vehklemisklubi asutati Hannoveris 1862. aastal. Täna on Hannoveris veel kolm vehklemisklubi. Hannover Korbjäger on linna parim korvpallimeeskond. Kodumänge mängitakse IGS Lindenis. Hannover on traditsiooniliselt olnud veespordi keskus. Tänu Maschsee järvele, Ihme ja Leine jõele ning Mittellandkanalile tegutsevad Hannoveris purjetamis-ja jahikoolid, veesuusaklubid ning sõudmis-, kanuu- ja aerutamisklubid. Veepalli meeskond WASPO W98 mängib esimeses liigas. Hannover Regents on kohalik pesapallimeeskond, mis mängib Saksamaa pesapalli meistriliiga kolmandas liigas. Hannover Grizzlies, Armina Spartans ja Hannover Stampeders on kohalikud Ameerika jalgpalli meeskonnad. Hannoveri maraton on linna suurim jooksuüritus. Lisaks toimuvad mitmed teised olulised jooksuvõistlused nagu Gilde Stadtstaffel (teatejooks), Sport-Check Nachtlauf (ööjooks), Herrenhäuser Team-Challenge ja Hannoversche Firmenlauf (ettevõtete vaheline jooks) ning traditsiooniline aasta viimase päeva metsajooks Silvesterlauf. Hannover korraldab ka olulist rahvusvahelist rattavõistlust Hannoveri öö. Sõit toimub ümber turusaali. Maschsee järvel toimuvad rahvusvahelised draakonpaatide võistlused ja kajakipolo turniir. Igal aastal toimub seal arvukalt regatte, millest üks suurimaid on Leine jõel toimuv sõudevõistlus „Head of the River Leine”. Hannoveris treenib regulaarselt Saksamaa üks edukamaid draakonpaatide meeskondi All Sports Team Hannover. Alates asutamisest 2000. aastal on see meeskond võitnud riiklikel ja rahvusvahelistel võistlustel üle 100 medali ning meeskond on pälvinud auhinna "Aasta võistkond 2013". Teiste oluliste spordisündmuste hulka kuuluvad Alam-Saksi rannavõrkpalli turniir, rahvusvaheline ratsaspordivõistlus German Classics ning rahvusvaheline jäähokiturniir Nations Cup Regulaarsed üritused Hannover on üks juhtivaid näituselinnu maailmas. Igal aastal võõrustab Hannover rohkem kui 60 rahvusvahelist ja riigisisest näitust. Hannover võõrustab iga-aastast Hannoveri messi ja kuni 2018. aastani võõrustas maailma suurimat arvutimessi CeBIT. Igal aastal toimub seal festival Schützenfest Hannover, maailma suurima laskurite festival. 1529. aastal alguse saanud festivalil on üle 260 atraktsiooni ja müügikoha, viis suurt õlletelki ning mahukas meelelahutusprogramm. Pidustuste tipphetk on 12 kilomeetri pikkune laskurite paraad, kus osaleb üle 12 000 inimese kogu maailmast, sealhulgas umbes 5000 laskurit, 128 orkestrit ning enam kui 70 vankrit, tõlda ja muud festivalisõidukit. See on Euroopa pikim rongkäik. Igal aastal külastab festivali ligikaudu 2 miljonit inimest. Ürituse sümbol on üks maailma suurimaid transporditavaid vaaterattaid, mille kõrgus on umbes 60 meetrit. Hannoveris toimub ka üks Euroopa kahest suurimast kevadfestivalist, kus on ligikaudu 180 atraktsiooni ja müügikohta, kaks suurt õlletelki, ning mida külastab igal aastal umbes 1,5 miljonit inimest. Lisaks on Hannoveri Oktoberfest maailma suuruselt teine Oktoberfest (Müncheni järel). Sellel on umbes 160 atraktsiooni ja müügikohta, kaks suurt õlletelki ning see toob igal aastal kokku ligikaudu miljon külastajat. Hannoveri messikeskuses toimub iga kahe aasta tagant IAA tarbesõidukite näitus, mis on maailma juhtiv transpordi, logistika ja liikuvuse valdkonna mess. 2000. aastal võõrustas Hannover maailmanäitust EXPO 2000. Hannoveri messikeskus on arvukate laienduste tõttu, eriti EXPO 2000 tarbeks, suurim maailmas. Maschsee järve ümber toimub igal aastal Maschsee festival. See on Põhja-Saksamaa suurim omalaadne rahvapidu, mis toob kokku umbes 2 miljonit külastajat, kes saavad nautida elavat muusikat, komöödiat, kabareed ja palju muud. Herrenhauseni suur aed võõrustab igal aastal rahvusvahelist ilutulestikuvõistlust ja Herrenhauseni festivalinädalat. Lisaks toimub Hannoveris igal aastal umbes 3 kilomeetri pikkune karnevalirongkäik, millest võtab osa 3000 inimest, ligi 30 festivalisõidukit ja umbes 20 orkestrit. Lisaks toimuvad Hannoveris festivalid „Tuli ja leek” (Feuer und Flamme), aiandusfestival, sügisestival, mootorratturite kokkutulek Harley Days, Steintori linnaosa pidustused (Steintor on tuntud peopiirkond kesklinnas) ning Lister Meile festival (Lister Meile on linna suurim jalakäijate ala). Toidunautlejatele on suunatud spetsiaalsed sündmused nagu veinifestival ja gurmeefestival. Hannover on tuntud ka oma eriliste turgude poolest. Vanalinnas toimuv vanakraamiturg on vanim omataoline Saksamaal ning sealne kunsti- ja käsitööturg on hea mainega. Linna suurimad ja olulisemad sündmused on aga Hannoveri jõuluturud, mis laiuvad vanalinnas, kesklinnas ning populaarsel Lister Meile jalakäijate tänaval. Transport Raudtee Linna keskraudteejaam, Hannover Hauptbahnhof, on Saksa kiirraudteevõrgu ICE sõlmpunkt. Sealt algab Hannover-Würzburgi kiirraudteeliin ja seal on ka Hannover S-Bahni keskliiklussõlm. Jaam teenindab palju rahvusvahelisi ja riigisiseseid ühendusi. Õhutransport Hannoveri teenindab Hannoveri lennujaam (IATA kood: HAJ; ICAO kood: EDDV) Maantee Hannover on ka oluline Saksamaa kiirteede (Autobahn) võrgustiku sõlmpunkt. Linna kirdeservas asuvas Kreuz Hannover-Ostis lõikuvad kaks riigi tähtsaimat kiirteed A2 ja A7. Kohalikku liiklust teenindavad lisaks kiirteed A352 ja A37. Buss ja tramm Hannoveris on ulatuslik trammi- ja bussivõrgustik, mida haldab transpordiettevõte ÜSTRA. Linn on kuulus oma disainitud busside ja trammide poolest. Silmapaistvaimad näited on trammid TW 6000 ja TW 2000. Jalgratas Rattateed on kesklinnas väga tavalised. Väljaspool tipptundi lubatakse ratas trammi või bussi kaasa võtta. Majandus Hannoveris asuvad mitmed olulised tööstusettevõtted. Volkswagen Nutzfahrzeuge (VWN) tehas Hannover-Stöckenis on piirkonna suurim tööandja. Tehas asub linna põhjaservas Mittellandkanali ja kiirtee A2 vahetus läheduses ning sellel on koos Saksa rehvi- ja autoosade tootja Continental AG tehasega ühine kivisöel töötav soojuse ja elektri koostootmisjaam. 1871. aastal Hannoveris asutatud Continental AG on linna üks suurettevõtteid, nagu ka helitehnika tipptootja Sennheiser. Alates 2008. aastast on Continentali üle võtmas Baieri ettevõte Schaeffler Group, kellele kuulub aktsiate enamus (kuigi rahanduskriisi tõttu olid nad sunnitud osa optsioone pankades tagatiseks hoidma). Hannoveris asub ka turismihiiu TUI AG peakorter. Lisaks on linnas mitmeid kindlustusseltse nagu Talanx, VHV ja Concordia. Kesklinnast idas asub ühe maailma suurima kindlustusettevõtte Hannover Re peakorter. Suuremaid tööandjaid Hannoveris Kontrollarvud 2012. aastal oli linna SKT 29,5 miljardit eurot (74 822 eurot töötaja kohta). Toodangu lisandväärtus 2012. aastal oli 26,4 miljardit eurot (66 822 eurot töötaja kohta). 2014. aasta andmetel oli Hannoveris kokku ligikaudu 300 000 töötajat. Neist 189 000 elasid Hannoveris, kuid tervelt 164 892 inimest pendeldas igapäevaselt linna tööle. 2014. aastal oli linnas 34 198 ettevõtet, millest 9342 olid Saksa äriregistris ja 24 856 loeti väikeettevõteteks. Seega rohkem kui pooled metropolipiirkonna ettevõtetest Saksa äriregistris asuvad Hannoveris (kokku 17 485). Ettevõtluse areng Hannoverimpuls GmbH on Hannoveri linna ja regiooni ühine äriarendusettevõte. 2003. aastal asutatud organisatsioon toetab uute ettevõtete käivitamist, olemasolevate kasvu ja uute tegijate piirkonda asumist. Fookuses on seitse jätkusuutlikku majanduskasvu toetavat sektorit: autotööstus, energeetika, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, eluteadused, optikatööstus, loomemajandus ja tootmistehnika. Mitmed programmid toetavad peamiste tööstusharude ettevõtteid nii kohalikul tasandil kui ka laienemisel välisturgudele. Eraldi on loodud kolm piirkondlikku keskust, mis edendavad sihipäraselt majandussuhteid India ja Türgiga. Haridus Hannover on oluline haridus- ja teaduskeskus, mille suurimaks õppeasutuseks on Leibnizi-nimeline Hannoveri Ülikool (Gottfried Wilhelm Leibniz Universität Hannover), kus õpib üliõpilasi kogu maailmast. Ülikooli juures tegutseb ka mainekas Max Plancki Gravitatsioonifüüsika Instituut. Linnas on mitu spetsialiseerunud kõrgkooli: Hannoveri Meditsiinikool (MHH) – asutatud 2003. aastal, meelitades tipptasemel bioloogia- ja meditsiinihuvilisi üle maailma; Hannoveri Muusika-, Teatri- ja Meediakõrgkool (Hochschule für Musik, Theater und Medien Hannover); Hannoveri Veterinaarmeditsiini Ülikool (Tierärztliche Hochschule Hannover) – üks maailma vanimaid ja tunnustatumaid omal alal; GISMA Ärikool – rahvusvaheline ärikool, mis kuulub Global University Systems võrgustikku; Hannoveri Rakenduskõrgkool (Hochschule Hannover, endine Fachhochschule). Hannoveri koolibioloogia keskus (Schulbiologiezentrum) haldab praktilise bioloogia koole neljas asukohas (Botanischer Schulgarten Burg, Freiluftschule Burg, Zooschule Hannover ja Botanischer Schulgarten Linden). Samuti on veterinaarülikoolil oma spetsiaalne ravim- ja mürktaimede aed. Inimesed Hannah Arendt (1906–1975), Saksamaal sündinud Ameerika politoloog Rudolf Augstein (1923–2002), Saksa ajakirjanik, nädalalehe Der Spiegel asutaja Hermann Bahlsen (1859–1919), ettevõtja, Leibniz-Keksi leiutaja Rudolf von Bennigsen (1824–1902), liberaalne poliitik Champion Jack Dupree (1910–1992), Ameerikas sündinud bluusimuusik Emil Berliner (1851–1929), grammofoni leiutaja Walter Bruch (1908–1990), PAL värvitelevisiooni süsteemi leiutaja Wilhelm Busch (1832–1908), karikaturist, maalikunstnik ja luuletaja Niki de Saint Phalle (1930–2002), skulptor, maalikunstnik ja kineast Fury in the Slaughterhouse, rokkbänd George I, Suurbritannia ja Iirimaa kuningas, Hannoveri kuurvürst George II, Suurbritannia ja Iirimaa kuningas, Hannoveri kuurvürst George III, Suurbritannia ja Iirimaa kuningas, Hannoveri kuurvürst Laurent Chappuzeau, Samuel Chappuzeau vanem poeg, Hannoveri kuurvürsti horoloog 1689–1701 Georg Friedrich Grotefend (1775–1853), epigraafik ja filoloog Conrad Wilhelm Hase, (1818–1902), arhitekt, Hannoveri arhitektuurikooli asutaja Caroline Herschel ja William Herschel (1738–1822), astronoomid Manfred Kohrs (1957–), tätoveerija ja kontseptuaalne kunstnik Georg Ludwig Friedrich Laves (1788–1864), arhitekt Gottfried Wilhelm Leibniz (1646–1716), filosoof, matemaatik, diferentsiaal- ja integraalarvutuse arendaja Per Mertesacker (1984–), Saksa jalgpallur Otto Fritz Meyerhof (1884–1951), Nobeli meditsiiniauhinna laureaat 1922 Lena Meyer-Landrut (1991–), 2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse võitja Reiner E. Moritz (1938–), Saksa filmirežissöör ja produtsent Gerhard Schröder (1944–), Saksa poliitik (SPD) (endine Saksamaa Liitvabariigi liidukantsler) Christian Wulff (1959–), poliitik (CDU), endine Saksamaa president Kurt Schumacher (1895–1952), poliitik, SPD taaslooja pärast teist maailmasõda Kurt Schwitters (1887–1948), kunstnik Wyn Hoop (1936–), laulja Uli Stein (1954–), kunstnik, karikaturist Scorpions, 1965. aastal loodud rokkansambel Dieter Roth (1930–1998), kunstnik, trükkal, proosakirjanik, luuletaja, helilooja Sõpruslinnad Bristol, Suurbritannia Perpignan, Prantsusmaa Rouen, Prantsusmaa Blantyre, Malawi Poznań, Poola Hiroshima, Jaapan Leipzig, Saksamaa Vaata ka Hannoveri Mess (Hannover Messe) Hannoveri-Braunschweigi-Göttingeni-Wolfsburgi metropolipiirkond Schützenfest Hannover Döhreni torn Viited Välislingid Hannoveri koduleht Alam-Saksimaa ja Hannoveri piirkonna turismi ja vaba aja ürituste veebisait