Uus-Kaledoonia

Uus-Kaledoonia (prantsuse keeles Nouvelle-Calédonie; kohalik nimi Kanaky) on Prantsusmaa meretagune ala, mis asub Vaikses ookeanis Korallimere idaosas. Hõlmab Uus-Kaledoonia saare, Loyauté saared ja hulga väiksemaid lähisaari. On osa Zealandiast. Saarte pindala on 18 576 km² ja 2014. aasta rahvaloenduse järgi elas neil kokku 268 767 inimest. Suurimaks linnaks ja ühtlasi halduskeskuseks on Nouméa. Saared asustati umbes teisel aastatuhandel eKr. Eurooplastest silmas saari esimest korda James Cook 4. septembril 1774. Napoleon III käsul hõivas piirkonna admiral Auguste Febvrier Despointes 24. septembril 1853 ning sealt alates on see kuulunud Prantsusmaale. Seni viimane iseseisvusreferendum toimus 12. detsembril 2021 ja sel hääletas üle 96% hääletamas käinutest iseseisvuse vastu, kuid iseseisvuse pooldajad boikoteerisid referendumit. Eelmine iseseisvusreferendum toimus 4. oktoobril 2020 ning siis hääletas 46,74% osalenutest iseseisvuse poolt. 2014. aastal oli Uus-Kaledoonia SKT 11,1 miljardit USD. Piirkonna majandus sõltub oluliselt nikli ja koobalti kaevandamisest, mis annab kümnendiku SKTst. Uus-Kaledoonias leidub umbes veerand maailmas teadaolevatest niklivarudest ning seal kaevandatakse 7% maailma niklist. Loodus Saarte rannajoon on liigestunud ja korallrahuderohke. Uus-Kaledoonia siseosa on mägine. Kliima Uus-Kaledoonias valitseb troopiline, ookeanilt puhuvate kagupassaatide tõttu niiske kliima. Aasta keskmine temperatuur on 21–26 °C, sademeid esineb 1050–2250 mm/a. Sademete hulk on suurem mägede idanõlvul. Taimestik Leivad hõrendikud ja rohumaad (savann), metsadest okasmetsad. Metsade all on 39% pindalast. Maavarad Leidub niklimaaki (veerand teadaolevaist varudest maailmas), kroomi-, raua-, koobalti-, mangaani-, vase-, plii- ja tsingimaaki, kulda ja hõbedat. Rahvastik Suuremad etnilised rühmad on melaneeslastest kanakad (44%), eurooplastest sisserännanute järeltulijad (34%), polüneeslased (9%) ja indoneeslased (5%). Religioonidest on enim pooldajaid katoliiklusel (60%). Muudest on arvukamalt protestante (30%). Ametlikuks keeleks on prantsuse keel. Põliselanikud (melaneeslased) kõnelevad 33 eri dialekti. Majandus Maavararikkuse tõttu kuulub Uus-Kaledoonia Okeaania rikkamate maade hulka. Saarel asub umbes 20% maailma teadaolevatest niklivarudest. Kaevandatakse ja sulatatakse niklit, koobaltit ja rauda. Tegeldakse troopilise põllumajanduse ja kalandusega. Peetakse veiseid ja sigu, kasvatatakse jamssi, bataati, kookospalmi. Välja veetakse koprat ja kohvi. Rahaühikuna on käibel CFP frank (XPF). SKT inimese kohta oli 14 800 USA dollarit (2003) ja 26 554 eurot (2007). Ajalugu Kanakade saartele jõudmise ajaks peetakse 2.–3. aastatuhandet eKr. 1774. aastal avastas James Cook saared eurooplastele. 1853. aastal kuulutati Uus-Kaledoonia Prantsusmaa valduseks. 1984. aastast on Uus-Kaledoonial siseautonoomia. 1998. aastal pidi toimuma referendum Uus-Kaledoonia iseseisvuse üle, mis jäi aga toimumata. 4. novembril 2018 toimunud referendumil oli iseseisvumise vastu 56,4% hääletanuist. Haldusjaotus Uus-Kaledoonia jaguneb 3 provintsiks ja need 33 vallaks. Vaata ka Uus-Kaledoonia jalgpallikoondis Viited Välislingid Uus-Kaledoonia portaal Uus-Kaledoonia valitsus