Mjanmar

Mjanmar, država koja je do 1989. godine postojala pod nazivom Burma, smještena je u jugoistočnoj Aziji u zapadnom dijelu Indokineskog poluotoka. Historija Ime Mjanmara, odnosno Burme političko je pitanje. Od nezavisnosti do 1989. službeno ime zemlje bilo je Unija Burma. Tada je vojna vlada proglasila današnje ime, ali promjenu nisu priznale opozicijske snage u Burmi i emigraciji, kao ni vlade SAD-a, Ujedinjenog Kraljevstva i Kanade. Ipak, novo su ime priznali Ujedinjene narodi u skladu sa svojim pravilom da svaka zemlja, tj. vlada, ima pravo odrediti vlastito ime. Vlada Političke podjele Mjanmarsku republiku čini savez sedam država i sedam provincija. Geografija Graniči na zapadu sa Bangladešom, na sjeverozapadu sa Indijom, na sjeveroistoku sa Kinom, na istoku sa Laosom te na jugoistoku sa Tajlandom. U rubnim dijelovima zemlje te na istoku dominiraju planinski lanci i visoravni (najviši vrh 5.881 m visoki Hkakabo Razi na tromeđi s Indijom i Kinom). U centralnom dijelu nalazi se dolina glavne mjanmarske rijeke Irrawaddy i njenih pritoka, ispresijecana niskim brežuljcima koja se pružaju u smjeru sjever-jug. Klima je, osim u najsjevernijim dijelovima, monsunska. Najveće rijeke izviru u planinama i teku ka Indijskom okeanu. Najviši vodostaj je u vrijeme monsunskih kiša, kada su česte poplave, dok u sušnoj sezoni mnoge rijeke presuše. Obale uz okean su niske i močvane. Plima nekada dosegne i 100 metara od obale. Najveće rijeke Mjanmara su: Irrawaddy, Mekong, Salween, Sittaung i Kraburi, zatim nešto kraće Ye, Heinze, Dawei (Tavoy), Veliki Tenasserim (Tanintharyi) i Lenya . Privreda Ovo je jedna od najsiromašnijih država u jugoistočnoj Aziji i pati od višedecenijske stagnacije, lošeg rukovodstva i izolacije. Stanovništvo U zemlji dominiraju etnički Burmanci (oko 70% stanovništva) čija je tradicionalna religija teravadski budizam. U planinama i visoravnima na sjeveru i istoku žive manjinski narodi koji se često oružano sukobljavaju sa centralnom vlasti oko zahtjeva za nezavisnošću. Najveći među njima su Shan (oko 9%) i Karen (oko 7%). Kultura Također pogledajte Rohingya Chin Rupi Reference Vanjski linkovi https://www.britishmuseum.org/exhibitions/burma-myanmar/myanmars-many-cultures-timeline