Concorde

Aérospatiale/BAC Concorde (liet. vadinamas Konkordu) buvo vienas iš dviejų iki šiol sukurtų ir eksploatuotų viršgarsinių transportinių lėktuvų modelių, naudotų komerciniam keleivių gabenimui (kitas buvo Tupolev Tu-144). Lėktuvą bendrai kūrė Prancūzijos įmonė „Sud Aviation“ (vėliau – „Aérospatiale“) ir Jungtinės Karalystės įmonė „British Aircraft Corporation“ (BAC). „Concorde“ – pagal beuodegio lėktuvo schemą sukurtas žemasparnis monoplanas su keičiama nosies geometrija. Susidomėjimą galimybe įsigyti lėktuvą išreiškė beveik dvi dešimtys aviakompanijų, svarsčiusių įsigyti apie 100 orlaivių: „Pan Am“, „BOAC“ (vėliau tapusi „British Airways“), „Air France“ (visos trys aviakompanijos buvo pirmieji užsakovai, pageidavę įsigyti po 6 lėktuvus), taip pat „Panair do Brasil“, „Continental Airlines“, „Japan Airlines“, „Lufthansa“, „American Airlines“, „United Airlines“, „Air India“, „Air Canada“, „Braniff“, „Singapore Airlines“, „Iran Air“, „Olympic Airways“, „Qantas“, „CAAC Airlines“, „Middle East Airlines“ ir „TWA“. Dėl aštuntojo dešimtmečio pradžioje prasidėjusio naftos kainų šuolio visos jos, išskyrus BOAC ir Air France, savo užsakymų atsisakė. Pirmą skrydį atliko 1969 m. kovo 2 d., o komercinius skrydžius pradėjo 1976 m., kurie tęsėsi net 27 metus. Konkordas reguliariai skraidė iš Londono Hitrou tarptautinio oro uosto („British Airways“) ir Paryžiaus Šarlio de Golio tarptautinio oro uosto („Air France“) į Niujorko Džono F. Kenedžio tarptautinį oro uostą ir Vašingtono Daleso tarptautinį oro uostą. 1995 m. rugpjūčio 16 d. Konkordas apskriejo pasaulį per 31 valandą, 27 minutes ir 49 sekundes. Poveikis aplinkai „Concorde“ susilaukė daug kritikos dėl aplinkai daromo poveikio – pasiekus garso greitį sukuriamos smūginės bangos, didelio triukšmo eksploatuojant ant žemės, taip pat ozono sluoksnį ardančių dujų emisijų. 1995 m. JAV Nacionalinės okeanų ir atmosferos administracijos (angl. National Oceanic and Atmospheric Administration) mokslininkas Deividas Feihis (angl. David Fahey) paskelbė jog 500 viršgarsinių lėktuvų eksploatacija gali sumažinti ozono sluoksnį 2 procentais, kas buvo gerokai daugiau nei manyta anksčiau. Kaštai Gamybos pradžioje „Concorde“ kaina siekė apie 33,8 mln. JAV dolerių (2021 m. kainomis – 168 mln.). Vyriausybių subsidijų dėka British Airways ir Air France juos įsigijo mažesne kaina. Programos pradžioje (1962 m.) buvo planuojama jog lėktuvo sukūrimo kaina sieks 70 milijonų svarų sterlingų (1,39 mlrd. 2019 m. kainomis). Visos programos kaina, įskaitant dėl vėlavimų padidėjusias sąnaudas, siekė 1,5–2,1 mlrd. svarų sterlingų (1976 m. kainomis, 9–13,2 mlrd. 2021 m. kainomis). Didelę jos dalį padengė D. Britanijos ir Prancūzijos vyriausybių subsidijos. 1972 m. kainomis lėktuvo eksploataciniai kaštai siekė 3800 JAV dolerių už skrydžio valandą (26 585 JAV dolerių 2022 m. kainomis). Palyginimui tuo metu populiariausio ikigarsinio didelių nuotolių avialainerio Boeing 707 eksploatacijos kaštai siekė 1835 JAV dolerius už valandą, naujai pasirodžiusio Boeing 747 – 3500 (atitinkamai 13 260 ir 25 291 JAV dolerių 2021 m. kainomis); 3050 jūrmylių (5650 km) nuotolio maršrute iš Londono į Niujorką eksploatuojant Boeing 707 sąnaudos sudarė 13 750 JAV dolerių arba 3,04 cento už vieną keleivio vietą jūrmylei (1971 m. kainomis), Boeing 747 – 26 200 JAV dolerius arba 2,4 cento už vieną keleivio vietą jūrmylei, o „Concorde“ – 14 250 JAV dolerius arba 4,5 cento už vieną keleivio vietą jūrmylei. Didelės kuro sąnaudos yra būdingos visiems viršgarsiniams lėktuvams. Dėl aukštų eksploatacinių kaštų „Boeing“ atsisakė lygiagrečiai kurto viršgarsinio avialainerio „Boeing 2707“ projekto. Net ir kuro kainų kitimui mažiau jautri, tačiau savo pasiekimų reklamavimu labiau suinteresuota Sovietų Sąjunga taip pat toliau neplėtojo Tu-144 projekto, o pagamintus orlaivius naudojo tik labai ribota apimtimi. 1983 m. „Pan American“ apkaltino JK vyriausybę neteisėtai subsidijuojant „Concorde“ vykdomus „British Airways“ skrydžius, nes maršrute Londonas – Niujorkas pirmos klasės bilieto kaina į abi puses siekė 2399 svarus sterlingų (8612 svarus 2021 m. kainomis), kai skrydžio ikigarsiniu lėktuvu bilietas buvo parduodamas už 1986 svarus (7129 svarus 2021 m. kainomis). Eksploatacijos pabaiga Po 2000 m. liepos 25 d. avarijos Paryžiuje, kai kilimo metu sudužo Air France „Concorde“, taip pat dėl didelių eksploatacijos sąnaudų ir kitų faktorių, buvo priimtas sprendimas atsisakyti „Konkordų“. Šis lėktuvas paskutinį kartą į orą pakilo 2003 m. spalio 24 d. Eksponuojami orlaiviai Iš 20 pagamintų šio modelio lėktuvų, XXI a. pradžioje 18 buvo eksponuojami viešai. Techniniai duomenys Nuorodos British Airways tinklalapis apie Konkordą (anglų k.) Konkordo fanų tinklalapis Archyvuota kopija 2010-01-06 iš Wayback Machine projekto. (anglų k.) Išnašos