Meksiko metropolinė katedra

Meksiko metropolinė katedra (pilnas pavadinimas – Meksiko Švč. Mergelės Marijos Dangun Ėmimo metropolinė katedra, isp. Catedral Metropolitana de la Asunción de la Bienaventurada Virgen María a los cielos) – Romos katalikų katedra ir Meksiko arkivyskupijos būstinė. Įsikūrusi šiaurinėje Konstitucijos aikštės pusėje, istoriniame Meksiko centre, Kuatemoko kvartale. Kartu su kitu architektūriniu kompleksu šioje miesto dalyje nuo 1987 m. įtraukta į Pasaulio paveldo sąrašą. Katedrą nuspręsta statyti 1570 m., vietoje 1524 m. čia pastatytos senosios katedros. Nors pirmasis akmuo padėtas 1571 m., oficialiai darbai prasidėjo tik 1573 m. Vidus įrengtas 1667 m., išorė – 1813 m. Bažnyčia pastatyta pagal ispanų architekto Klaudijo de Arsiniegos planus, kurių architektūrą buvo įkvėpusios kitos gotikinės Ispanijos katedros, ypač Chaeno. Pastatyta buvusios actekų šventvietės vietoje. Iš viso užima 7752 kvadratinių metrų plotą, yra 61 m pločio, 128 m ilgio ir 67 m aukščio, skaičiuojant iki bokštų viršaus. Tai vienas iš iškiliausių ispanomeksikiečių kolonijinės architektūros kūrinių. Dėl beveik 250 m. užsitęsusio statybos laikotarpio prie įrengimo prisidėjo kone visi žymiausi vicekaralystės architektai, dailininkai, skulptoriai, auksuotojai ir kiti vaizduojamojo meno kūrėjai. Ilgas statybos laikotarpis leido integruoti įvairius architektūros stilius, paplitusiais skirtingais amžiais: gotiką, baroką, čiurigereską, neoklasicizmą ir kitus. Analogiška situacija susiklostė ir pastato viduje su įvairiais ornamentais, paveikslais, skulptūromis ir baldais. Jo statyba buvo socialinės sanglaudos taškas, nes joje dalyvavo bažnytinės ir vyriausybinės institucijos, įvairios gildijos, religinės brolijos ir kelių kartų socialinės grupės. Dėl Katalikų Bažnyčios įtakos visuomeniniame gyvenime šis pastatas tapo susijęs su istorinės reikšmės įvykiais Naujosios Ispanijos ir nepriklausomos Meksikos visuomenėms: čia vyko Ahustino de Iturbidės ir Anos Marijos Uartės karūnavimas Meksikos imperatoriais, ceremonijai vadovaujant Kongreso pirmininkui, čia saugomi minėtų monarchų palaikai, čia taip pat palaidoti kovotojų už nepriklausomybę Migelis Idalgo ir Chosė Marija Moreliosas. Katedra buvo vienas centrinių objektų kilus ginčams tarp liberalų ir konservatorių dėl bažnyčios ir valstybės atskyrimo antiklerikalinės Reformacijos metais, bažnyčia uždaryta per Kristero karą, bažnyčioje 1979 m. sausio 26 d. lankėsi popiežius Jonas Paulius II, 2016 m. vasario 13 d. – Pranciškus, rengtos nepriklausomybės dviejų šimtų metų jubiliejaus iškilmės. Katedra turi keturis fasadus su kolonomis ir statulomis apsuptomis durimis. Sudaro penkios navos ir transeptas, kurį sudaro 51 skliautas, 74 arkos ir 40 kolonų; yra du bokštai su 35 varpais. Viduje išsiskiria du dideli altoriai, zakristija ir choras. Yra šešiolika koplyčių, skirtų įvairiems šventiesiems, kurių statybą rėmė įvairios religinės brolijos; puošniai dekoruoti altoriai su paveikslais, baldais ir skulptūromis. Katedros chore yra du didžiausi vargonai žemyne, įrengti XVIII a. Po pastatu yra kripta, kurioje palaidoti kai kurių Meksikos arkivyskupų palaikai. Šalia katedros yra tabernakulis, kurio viduje įrengta krikštykla. Šaltiniai