Mauritius

Mauritius (ametlikult Mauritiuse Vabariik) on Aafrika saareriik India ookeanis Maskareenide saarestikus, mis hõlmab Mauritiuse saare ja selle ümbruskonna väikesaari. Mauritius kuulub Rahvaste Ühendusse. Nimi Mauritiuse nimi tuletub riigi suurima saare nimest. Madalmaade admiral Wybrand van Warwyck nimetas 1598 Mauritiuse saare Madalmaade asehalduri, Nassau printsi Oranje Mauritsi järgi. Araabia meresõitjad tundsid Mauritiuse saart nimega Dina Arubi ('hüljatud saar'), millise nime all kandis Alberto Cantino saare 1502 maakaardile. Portugallased tundsid saart hiljem Cirne nimega, prantslased kui Isle de France ('Prantsusmaa saar'). Asend Mauritiuse saar asub 900 kilomeetrit Madagaskarist idas ja 2000 kilomeetrit Aafrika mandrist kagus. Mauritiusest 200 kilomeetrit edelas asub Prantsusmaale kuuluv Réunioni saar. Mauritius hõlmab lisaks Mauritiuse saarele ka Rodriguese saare (560 kilomeetrit peasaarest idas), Cargados Carajose saared (300 kilomeetrit peasaarest põhjas) ja Agalega saared (1100 kilomeetrit peasaarest põhjas). Riigi pikim vahemaa maismaal on Mauritiuse saarel 61 kilomeetrit põhjast lõunasse ja 47 kilomeetrit idast läände. Riigi rannajoone kogupikkus on 322 kilomeetrit. Loodus Mauritius koosneb pea sajast vulkaanilist päritolu saarest ja korallisaartest. Riigi suurimad saared on Mauritiuse saar (1868,4 km²), Rodriguese saar (108 km²) ja Agaléga saared (kogupindalaga 28,7 km²). Riigi kõrgeim koht on Mont Pitoni mägi, mis ulatub 828 meetrit üle merepinna. Kuigi saared on geoloogiliselt noored ja tekkinud kolme vulkaanilise perioodi tulemusena, siis vulkaanilist aktiivsust riigis tänapäeval ei täheldata. Rodriguese saarel asuvad lubjakivipaljandid ja koopad. Vulkaaniliste saarte keskosas asub platoo, mida ümbritsevad mäed ja tasandikud. Veestik Riigi ainsad mageveekogud asuvad Mauritiuse saarel. Riigis leidub 93 väikest jõge või oja. Mauritiuse pikim jõgi on 38 kilomeetri pikkune Grand River South Easti jõgi, lühim oja on 130 meetri pikkune oja. Teised pikemad jõed on Rivière du Poste'i jõgi (22 kilomeetrit) ja Rivière du Poste de Flacqi jõgi (21 kilomeetrit). Riigi kõrgeim juga on 293 meetri kõrgune Tamarini juga. Riigis on 11 veehoidlat ja 2 suuremat järve: Ganga Talao (Grand Bassin) ja Bassin Blanc. Mare aux Songesi soost on leitud varem väljasurnud liikide säilmeid. Taimestik Riigi pindalast 18,2% on kaetud metsaga. Metsamaa hõlmab 47 000 hektarit (2016). Riigis leidub 750 liiki kõrgemaid taimi, millest 43,3% on endeemsed. 88% riigis leiduvatest taimeliikidest on ohustatud. Loomastik Mauritiusel leidub 2 liiki kahepaikseid. Põlise liigina elab Mauritiusel aaga. Hiljem on sisse toodud kärnkonn Sclerophrys gutturalis. Riigis leidub 11 liiki sisalikke, 5 liiki skinke, 6 liiki gekosid ja 2 liiki madusid. Mauritiusel on kirjeldatud 139 linnuliiki. 13 linnuliiki on endeemsed. Mauritiusel on teadaolevalt välja surnud 5 liiki linde, neist tuntuim oli dodo. Mauritiuse põlised imetajad on 3 liiki käsitiivalisi. Saarte koloniseerimise käigus on loodusesse asunud mitmeid koduloomi ja inimkaaslejaid, kes on hiljem looduses metsistunud. Looduskaitse Riigis on 3 rahvusparki: Gerald Durrelli-nimelise biosfääri kaitseala koosseisu kuuluv Black River Gorgesi rahvuspark, Bras d'Eau rahvuspark, Isletsi rahvuspark. Riigis on 10 loodusreservaati, neist suurim hõlmab 3000 hektarit. Mitmed väikesaared on samuti loodusreservaatidena kaitse all. Riigis on 4 botaanikaaeda, millest pindalalt suurimad on Vallée d'Osterlog ja Curepipe botaanikaaed. Kliima Riigis valitseb mereline troopiline kliima. Oktoobrist märtsini on vihmaperiood ja sel ajal võivad Mauritiust tabada tsüklonid. Aasta keskmine sademete hulk oli 2015 Mauritiuse saarel 2377 millimeetrit ja 2016 oli 1896 millimeetrit. Mauritiuse saarel oli igakuine maksimaalne mediaantemperatuur +27,1 °C ja minimaalne mediaantemperatuur +20,9 °C. Madalaim mõõdetud temperatuur oli Mauritiusel +10,3 °C. Riik Riigikord Mauritius on parlamentaarne vabariik. Riigipea on president, kelle Rahvusassamblee valib ametisse 5-aastaseks tähtajaks. Valitsusjuht on peaminister. Seadusandlik võim kuulub ühekojalisele Rahvusassambleele, kuhu kuulub vähemalt 70 liiget. Neist 62 liiget saavad ametisse otsevalimistel ja 8 määrab ametisse valimiskomisjon. Rahvusassamblee liikmete mandaat kestab 5 aastat. 2014 valimiste järel on Rahvusassamblees Lepepi Alliansil 47, Tööpartei koalitsioonil 13 ja Rodriguese Rahvaorganisatsioonil 2 kohta. Valimiskomisjoni otsusega on Lepepi Alliansil lisaks 4 ja Tööpartei koalitsioonil 3 kohta. Riigi põhiseadus kehtestati 12. märtsil 1968. Riigi kõrgeim kohus on ülemkohus, kuhu kuulub ülemkohtunik ja 17 kohtunikku. Mauritiusel on territoriaalvaidlusi Prantsusmaaga Tromelini saare üle. Territoriaalvaidlused Suurbritanniaga Chagose saarestiku üle lahenes 2024. aastal Mauritiuse kasuks. Haldusjaotus Mauritius jaguneb üheksaks ringkonnaks (district) ja kolmeks sõltkonnaks: Agaed éga saared, Cargados Carajose saared ja Rodriguesi saar. Riigi pealinn ja suurim linn on Port Louis. Rahvastik Mauritiusel on pärast iseseisvumist korraldatud kuus rahvaloendust: 1972, 1983, 1990, 2000, 2011 ja 2022. 2022. aasta rahvaloenduse andmetel elas Mauritiusel 1 235 260 inimest (608 090 meest ja 627 170 naist); 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Mauritiusel 1 237 091 inimest, kellest 611 022 olid mehed ja 626 069 naised. 499 349 inimest elas linnas ja 737 468 maal. Riigi rahvastikutihedus on 628 inimest/km². Port Louis' linnas elas 2011. aastal 137 608 elanikku, Vacoas-Phoenixi linnas 105 559 elanikku ja Beau-Bassin Rose-Hilli linnas 103 098 elanikku. Vanuseline struktuur (2011) Keeled 2011. aasta rahvaloenduse alusel pidas oma emakeeleks mauritiuse kreoolkeelt 500 699 elanikku, bhodžpuri keelt 238 451 elanikku, prantsuse keelt 20 099 elanikku ja tamili keelt 19 166 elanikku. Paljud elanikud valdavad 2 keelt, millest üks on kas kreooli või inglise keel. Religioon 2011. aasta rahvaloenduse alusel tunnistas 469 313 elanikku hinduismi, 324 811 katoliiklust ja 153 505 islamit. Mauritiusel asub katoliku kiriku Port Louis' piiskopkond ja Rodriguese apostellik vikariaat. Piiskopkond rajati 1847. 2016 tegutses riigis 46 ilmikpreestrit ja 45 ordupreestrit. Mauritiuselt on pärit kardinalid Jean Margéot ja Maurice Evenor Piat. Riigikaitse Mauritiusel puudub armee. Riigis tegutsevad politseiamet, mille koosseisu kuulub eriüksus, ja rannavalve. Riigi julgeoleku eest vastutab 10 000 isikut, kellest 8000 tegutseb politseis, 1400 eriüksuses ja 688 rannavalves. Riigi relvastusse kuuluvad: 2 Dornier Do 228 lennukit, 4 Aerospatiale SA316 Alouette III helikopterit Britten Norman BN-2T Islander helikopter Eurocopter AS555 helikopter Eurocopter AS350 helikopter HAL Dhruvi helikopter 4 patrull-laeva, 10 Saladin Mk II, 11 VAB ja 7 Tactica soomukit; Browning M2HB, Browning 1919, FN MAG ja Breni kuulipildujad. Majandus Transport Mauritiuse maanteevõrgu kogupikkus on 2428 kilomeetrit, millest 2379 kilomeetrit on sillutatud teid. Riigis asub kaks lennuvälja: Sir Seewoosagur Ramgoolami rahvusvaheline lennujaam ja Sir Gaëtan Duvali lennujaam. Riigi peamine sadam on Port Louis. Tänapäeval puudub Mauritiusel raudtee, kuid 1860. aastatel arendatud raudteevõrk hõlmas 1956. aastal kokku 146 kilomeetrit. 1964. aastal raudteeliinid suleti. Ajalugu Mauritiust külastasid teadaolevalt esimestena araabia meresõitjad, kes tundsid saart Dina Arubi nime all. 1507 saabusid saarele Portugali meresõitjad, kes rajasid sinna esimesed hooned. 1598 saabus saarele Madalmaade meresõitja Wybrand van Warwyck ja nimetas saare Mauritiuseks. 1638 rajasid hollandlased Mauritiusele koloonia, mis 1710 hüljati, kuna see ei toonud piisavalt loodetud majanduslikku tulu. Hollandlased rajasid saarele suhkruroo istandused, sätestasid orjanduse ja kolooniast kujunes tugipunkt maadeavastustele. Meresõitja Abel Tasman alustas oma ekspeditsioone Mauritiuselt. Hollandlaste koloonia ajal suri saarel välja dodo. Prantsusmaa koloniseeris Mauritiust 1715–1810. Saarele rajati taas suhkruroo istandused ja valmis Port Louis' sadam. Suurbritannia ja Prantsusmaa suhete halvenemisel lähetas Suurbritannia valitsus 1810 komandör Josias Rowley Mauritiust Suurbritanniale hõivama. Briti väed kaotasid küll augustis 1810 Grand Porti merelahingu, kuid tungisid 29. novembril 1810 Mauritiusele ja 3. detsembril 1810 saar vallutati. Britid tõid Mauritiusele poliitilise pantvangina Madagaskari printsi Ratsitatane, kes põgenes vangistusest ja korraldas orjade ülestõusu, mis maha suruti. 1835 keelustati Mauritiusel orjandus. Britid vedasid saarele India vürstiriikide sõdureid ja novembris 1901 külastas Mauritiust Mahatma Gandhi. 20. sajandi algul kujunes poliitikas välja keskklass, kes vastandus senistele mõjuvõimsatele suurmaaomanikele, millest tingituna läksid kahe klassi vahel puhkenud rahutused vägivaldseks. Esimene maailmasõda suurendas Mauritiuse maaomanike jõukust seoses suhkruhinna tõusuga. 1920. aastatel soovisid mõned ühiskonnategelased tihendada suhteid Prantsusmaaga, kuid need poliitikud ei saanud valimistel hääli. Mauritiuse sõdurid osalesid Teises maailmasõjas Briti vägede koosseisus. Teise maailmasõja ajal, 1943. aastal, uputasid Saksamaa allveelaevad Mauritiuse lähistel mõned Suurbritannia laevad. Sõja tõttu halvenes saarel majanduslik olukord, mis põhjustas elanike seas rahutusi. Vue Hareli suhkrurafineerimise ettevõttes puhkenud tööliste rahutuste mahasurumisel tappis politsei kolm inimest. 9. augustil 1948 peeti Mauritiusel esimesed üldvalimised, mille võitis Tööpartei. 1953 valimisvõidu järel nõudis Tööpartei hääleõiguse andmist kõigile täiskasvanutele. 1967. aasta üldvalimiste järel võimu kindlustanud Tööpartei eestvedamisel kuulutas Mauritius 12. märtsil 1968 välja iseseisvuse. Riigipeaks jäi Suurbritannia kuninganna Elizabeth II ja peaministriks sai Tööpartei juht Seewoosagur Ramgoolam. 1975. aastal puhkenud üliõpilasrahutused tõid kaasa valimisõiguslikkuse alammäära langetamise 18. eluaastani. 1982 valimised võitis Mauritiuse Sõjaka Liikumise juht Anerood Jugnauth, kes määras rahandusministriks Paul Bérengeri. Kui Jugnauth viibis märtsis 1983 visiidil Indias, haaras Bérenger riigis võimu, mis viis partei lõhenemiseni ja uute üldvalimisteni. Mauritius kuulutati 12. märtsil 1992 vabariigiks ja riigi esimeseks presidendiks sai Veerasamy Ringadoo. Kui veebruaris 1999 leiti marihuaana omamise eest vangistatud poplaulja Kaya vangikongist surnuna, puhkesid riigi elanike seas rahutused. 2002 anti Rodriguese saare elanikele laiem autonoomia. 2015 sai esimese naisena presidendiks Ameenah Gurib-Fakim, kes märtsis 2018 sattus finantsskandaali, kui teda süüdistati heategevusorganisatsiooni pangakaardi eraotstarbelises kasutamises. Samuti heitis opositsioon presidendile ette liiga lähedasi suhteid ühe Angola ärimehega. Riigi peaminister on Pravind Jugnauth. Eesti ja Mauritiuse suhted Eesti sõlmis Mauritiusega diplomaatilised suhted 24. oktoobril 2001. Eesti Vabariigi aukonsul Mauritiusel on Vikramdityasing Bissoonauthsing. Mauritiuse innovatsiooniminister kutsus juunis 2016 Eesti IT-ettevõtteid rajama Mauritiusele peakontoreid. 2017 sõlmis Eesti peaminister Jüri Ratas Mauritiuse peaministri Pravind Jugnauthiga hea tahte lepingu, loomaks Mauritiusele piirkondlik e-valitsemise koolituskeskus. Haridus Mauritiuse haridussüsteem on kolmeastmeline: põhiharidus, keskharidus ja kõrgharidus. Koolile eelneb lasteaed ja märtsis 2017 tegutses riigis 883 lasteaeda. Kooli minnakse kuueaastaselt. Põhikool kestab 6 ja keskhariduse madalam aste 5 aastat. Märtsis 2017 oli riigis 318 põhikooli, 175 keskkooli ja 110 eelkutsekooli. Äriülikool ESSEC Business School pani 2016. aastal Mauritiusel tööle oma bakalaureuseõppe programmi. Mauritiusel on järgmised kõrgkoolid: Mauritiuse ülikool, Mauritiuse Tehnoloogiaülikool, Mauritiuse Terviseinstituut, Mauritiuse Haridusinstituut, Mahatma Gandhi instituut, Mauritiuse Avatud Ülikool, Universite des Mascareigne, Moe ja disaini instituut. Kultuur Riigi suurim kirikuhoone on St. Louis' katedraal Port Louis's. Riigi kõrgeim ehitis on Port Louis's asuv Bank of Mauritius Tower. Koloniaalaja õhustikust saab aimu Eureka majas ja La Domaine le Pailles' villas. Riigis tegutsevad ajaloomuuseum, postimuuseum ja India immigrantide rahvamuuseum. 1832. aastal hakkas ilmuma Mauritiuse esimene ajaleht Le Cernéen. 1822. aastal rajati Port Louis' teatrihoone ja 1911 esimene kino. Mauritiusel on filmitud Sam Firstenbergi "American Ninja 2" (1987), Gérard Lauzieri "Minu isa on sangar" (1991) ja Steven Knighti "Serenity" (2018). Kirjanik Jacques-Henri Bernardin de Saint-Pierre on oma armastusromaani "Paul et Virginie" (1788) tegevuskohaks valinud Mauritiuse. Mauritiuse sportlased võistlesid esimest korda 1984. aasta suveolümpiamängudel Los Angeleses. Riigi ainsa olümpiamedali on võitnud poksi kukk-kaalus Bruno Julie 2008. aasta suveolümpiamängudelt Pekingis. Riigis on viis suuremat staadioni, neist Anjalay staadion mahutab kuni 18 000 pealtvaatajat. Mauritiuse juurtega on vormelisõitja Pascal Wehrlein. Vaata ka Mauritiuse riigipeade loend Mauritiuse kindralkuberneride loend Viited Välislingid