Ostrvo Svetog Pavla

Ostrva Svetog Pavla (malteški: Il-Gżejjer ta' San Pawl, također malteški: Il-Gżejjer ta' Selmunett) su dva nenaseljena otoka koja pripadaju Malti. Ime u jednini Ostrvo Svetog Pavla je također uobičajen, jer su ova dva otoka povezana prevlakom. Položaj Politički, otok pripada općini Mellieħa. Stijene se nalaze oko 100 m od obale na zapadnom kraju obale Svetog Petra i zajedno imaju samo površinu manju od 0,1 km2. Otok je nenaseljen od kasnih 1930-ih, nakon što je jedini stanovnik napustio svoj dom i polja. Prethodno je živio u preuređenom imanju, koje neki smatraju jednim od Lascarisovih tornjeva. Nakon što se on odselio nedugo prije početka Drugog svjetskog rata, zgrada je propala i tek je 2012. godine bila prepoznatljiva kao ruševina. Historija Prema predanju, 59. godine je apostol Pavao doživio brodolom u trenutku dok je bio zarobljenik na putu za Rim. Tada su apostol i cijela posada broda uspjeli doplivati ​​do kopna. Kad se otac Publija, koji je vodio rimske trupe, teško razbolio, izliječio ga je Pavao, a general se u znak zahvalnosti pridružio kršćanstvu i, prema legendi, kasnije postao prvi biskup Malte. Njemu u čast izgrađena je 12 m visoka Statua svetog Pavla. Vjerovatnije je da se brod možda nasukao na grčki otok Kefaloniju. Ekologija Malta je prijavila otok kao Zaštićeno područje te je stoga dio europske mreže zaštićenih područja Natura 2000. Osim stanišnih tipova 1170 (grebeni) i 1240 (sredozemne stjenovite obale s vegetacijom s endemičnom vrstom Limonium), na otoku postoji i endemska biljka (latinski: Linaria pseudolaxiflora). Galerija Vanjski linkovi Reference