Pevnosť St. Angelo

Pevnosť St. Angelo (maltsky Forti Sant'Anġlu alebo Fortizza Sant'Anġlu) je bastiónová pevnosť na kopci mesta Birgu na ostrove Malta. Kľúčovú úlohu spoločne s pevnosťou St. Elmo a pevnosťou St. Michael zohrala počas Veľkého obliehania Malty v roku 1565. Prvá písomná zmienka o pevnosti Castrum Maris (v preklade Hrad pri mori) sa objavuje v 40. rokoch 13. storočia. Ďalšia zmienka o hrade je z druhej polovice 13. storočia, keď posádku pevnosti tvorilo 150 mužov s niekoľkými zbraňami. V roku 1274 mala už dve kaplnky, ktoré sú tam dodnes. Po príchode na Maltu v roku 1530 ju Johaniti premenovali na Pevnosť St. Angelo a urobili z nej svoje sídlo. Rytieri budovu značne zmenili a postavili sériu delostreleckých platforiem, ktoré znamenali zavedenie bastiónového obranného systému na ostrove. V roku 1689 vojenský inžinier Carlos Grunenbergh premenil pevnosť na impozantné pobrežné dielo, ktoré zahŕňalo štyri delové plošiny, v ktorých bolo možné umiestniť približne päťdesiat kanónov. Pevnosť ako celý ostrov patrili Maltézskemu rádu od roku 1530 až do obsadenia ostrova Napoleonom Bonaparte v roku 1798. V roku 1906 tu Stredomorská flotila kráľovského námorníctva umiestnila veliteľské centrum, pevnosť ako pobrežná základňa bola v roku 1912 premenovaná na HMS Egmont a v roku 1933 na HMS St. Angelo. Parlament Maltskej republiky 13. marca 2001 ratifikoval dohodu z roku 1998 medzi maltskou vládou a Zvrchovaným vojenským Maltézskym rádom, podľa ktorej bude Rád využívať časť Pevnosti St. Angelo na obdobie 99 rokov ako svoje exteritoriálne územie. Referencie Iné projekty Commons ponúka multimediálne súbory na tému Pevnosť St. Angelo