Bayan Lepas

Bayan Lepas on Malaisias Pulau Pinangi osariigis asuva George Towni eeslinn, mis asub Pinangi saare kaguosas, 15 km kesklinnast lõunas. See on koduks Pinangi rahvusvahelisele lennujaamale, mis on Malaisia suuruselt kolmas lennujaam ja seal asub ka riigi üks vanimaid vabatööstustsoone. 19. sajandil rajatud Bayan Lepas oli esialgselt põllumajandusküla, mille peamiseks alustalaks oli riisitootmine. Britid ehitasid praeguse Pinangi rahvusvahelise lennujaama 1935. aastal, kuid alles 1970. aastatel nägi Bayan Lepas laiaulatuslikku ümberkujundamist samanimelise vabatööstustsooni loomisega. Alates 1974. aastast kuulub George Towni koosseisu. Tänapäeval on elektroonikatööstus ja logistika asendanud põllumajanduse Bayan Lepase peamiste majandussektoritena, samas on kiirenenud elamu- ja äriarendus, sealhulgas Queensbay Mall, mis on üks George Towni suurimaid kaubanduskeskusi. Ajalugu Arvati, et Bayan Lepas sai nime jõuka Sumatra perekonna järgi, kes linna 19. sajandi lõpus asutas. Rahvapärimus räägib, et kaldale jõudes põgenes nende papagoi ja talle anti nimi Bayan Lepas, mis malai keeles tähendas 'põgenenud papagoi'. Bayan Lepase nimi võib tuleneda ka Sumatra Minangkabau kuningriigi printsi Raja Bayani või Nakhoda Bayani nimest. Raja Bayan asus Pinangi elama 1700. aastatel, kui Kedahi sultan määras ta Pinangi peameheks. Bayan Lepase vanalinn asub Jalan Bayan Lepase ja Jalan Dato Ismail Hashimi ristumiskohas Pinangi rahvusvahelisest lennujaamast läänes. Britid ehitasid lähedalasuvasse Batu Maungi ka kindlustuse, et kaitsta Pinangi saart ja mandril asuvat RMAF Butterworthi õhuväebaasi amfiibsete sissetungi eest. Pärast Jaapani keiserliku armee edasitungi Teise maailmasõja ajal jäeti kindlus siiski maha. Kuni 1970. aastateni oli Bayan Lepas enamjaolt maapiirkond, kus peamine majandustegevus oli riisikasvatus. Seetõttu sai linn hüüdnimeks ''Pinangi riisikauss''. 1972. aastal avas Pinangi toonane peaminister Lim Chong Eu Bayan Lepase vabatööstustsooni (Bayan Lepas FIZ), et leevendada tolleaegset majanduskriisi ja kasvavat tööpuudust Pinangis. Industrialiseerimine tingis vajaduse uute alevike, näiteks Bayan Baru, arendamiseks ja kiirendas piirkonna kaubanduslikku arengut. 1974. aastal arvati George Towni halduspiiridesse kogu Pinangi saar. Aastatel 2008–2014 rajati Pinangi teine sild. See 24 km pikkune sild on Malaisia pikim. Viited