Ambohimanga

Ambohimanga on kuninkaallinen rauniokukkula Madagaskarin saarella, 21 kilometriä Antananarivon kaupungista pohjoiseen. Siellä on hautapaikkoja ja kaupungin rauniot. Madagaskarilaiset pitävät kukkulaa valtionsa syntypaikkana, joten sillä on tärkeä kansallinen merkitys. Kukkula on Unescon maailmanperintökohde. Ambohimangan kuninkaallinen kukkula on poikkeuksellinen todiste Madagaskarin keskiosissa 1400- ja 1800-lukujen välillä kehittyneestä sivilisaatiosta sekä siihen läheisesti liittyneistä kulttuurisista ja hengellisistä perinteistä, kuninkaiden ja esi-isien kultista. Ambohimanga teki Madagaskarista modernin valtion, joka on ollut kansainvälisesti tunnustettu vuodesta 1817 lähtien. Siihen liittyy voimakkaita tunteita, jotka liittyvät paikan pyhään luonteeseen sen kunnioitettujen kuninkaallisten hautojen, lukuisten pyhien paikkojen (lähteet, pyhät altaat ja metsät, uhrikivet) ja majesteettisten kuninkaallisten puiden kautta. Ambohimanga oli Madagaskarin kuningaskunnan uskonnollinen pääkaupunki ja pyhä kaupunki 1800-luvulla, ja kuninkaallinen kukkula oli sen hallitsijoiden hautapaikka. Paikassa on säilynyt arkeologisia todisteita aiemmasta vallan ja oikeudenkäytön harjoittamisesta. Se on edelleen monien madagaskarilaisten uskonnollisten menojen keskus. Ambohimangan kuninkaallinen kukkula käsittää linnoitusjärjestelmän, jossa on useita ojia ja neljätoista linnoitettua kiviporttia. Kaupunkiin liittyy keskusaukio (Fidasiana), kuninkaallisia puita, oikeustalo ja muita luonnollisia tai rakennettuja kulttipaikkoja. Kuninkaallinen kaupunki käsittää kaksi palatsia ja pienen paviljongin, ”härkäkuopan”, kaksi pyhää allasta ja neljä kuninkaallista hautaa. Lisäksi suojeltu alue suojelee jäänteitä primaarimetsästä, jossa on säilynyt lukuisia kotoperäisiä ja lääkekasvilajeja. Siirtomaakaudella ranskalaiset hajottivat kuninkaalliset haudat, mutta itsenäisyyden aikana kuninkaallisten jäänteet haudattiin sinne uudelleen. Lähteet