Makedonska akademija nauka i umetnosti

Makedonska akademija nauka i umetnosti (MANU; makedonski: Македонската академија на науките и уметностите (МАНУ)), osnovana je 23. februara 1967. godine. Njen prvi predsednik bio je Blaže Koneski. Sadašnji predsednik je Georgi Stardelov. Članovi MANU biraju se svake tri godine. Od svog osnivanja do danas, MANU je imala ukupno 154 člana. Od trenutna 74 člana, 41 je redovni član, a 33 imaju status spoljnih saradnika. MANU zasad ima četiri počasna člana, a to su Kole Čašule, Josip Broz Tito, Edvard Kardelj i Boris Evgenovič Paton. Naučni centri Makedonska akademija ima i pet naučnih centara: Centar za genetsko inženjerstvo i biotehnologiju Centar za energetiku, informatiku i materijale Centar za područnu lingvistiku Centar za leksikografska istraživanja Centar za strateška istraživanja Naučni odeli Unutar MANU funkcioniše pet odela: Odel za lingvističke i literaturne nauke Odel za socijalne nauke Odel za matematičke i tehnološke nauke Odel za biološke i medicinske nauke Odel za umetnost Predsednici MANU Blaže Koneski (1967—1975) Mihajlo Apostolski (1976—1983) Jordan Pop Jordanov (1984—1991) Ksente Bogoev (1992—1999) Đorđi Evremov (2000 — jun 2001) Mateja Matevski (jul 2001 — 2004) Cvetan Grozdanov (januar 2004 — 2008) Georgi Stardelov (od 2008) Međunarodna saradnja MANU je član CEN (Mreža akademija centralne i istočne Evrope) i SEEA (Akademije jugoistočne Evrope). Publikacije MANU je do sada objavila oko 1.690 naučnih radova sa svih polja nauka i umetnosti. Arhitektura zgrade Zgrada MANU nalazi na lijevoj strani rijeke Vardar u blizini Sudske palate. Predstavlja jedan od najznačajnijih objekata izgrađenih u obnovi poslije zemljotresa 1963. god. Autor projekta je Boris Čipan (1918. - 2012.), jedan od najvećih makedonskih arhitekata i bivši redovni profesor Arhitektonskog fakulteta. Poznat je po velikom broju projektovanih objekata u zemlji, kao i po svom konzervatorskom radu. Skoplje je 26. jula 1963. godine bilo pogođeno razornim zemljotresom koji je oduzeo živote više od 1.000 ljudi i uništio preko 65% zgrada u glavnom gradu. Zemljotres je bio prekretnica u razvoju grada. Ubrzo je započela obnova grada nakon čega je izgrađen veliki broj objekata i spomenika u duhu moderne arhitekture, u stilu brutalizma Prostorne karakteristike objekta i njegova drugostepena plastika se asocijativno povezuju sa tradicionalnom narodnom arhitekturom, a tome doprinose moderni tremovi, čardaci i izbrazdana naklonjena krovna površina. Objekat sadrži male i veliku konferencijsku salu, biblioteku i čitaonicu, skulptorski vrt itd. Zgrada je najviše nagrađivaniji objektu Čipana za koji je dobio i najprestižniju jugoslovensku nagradu za arhitekturu „Borba“ (1977.). Povezano Vojvođanska akademija nauka i umetnosti Evropska akademija nauka i umetnosti Reference Vanjske veze Zvanična stranica MANU (en)