Lietuvos sporto muziejus

Lietuvos sporto muziejus – Lietuvos muziejus, mokslinė švietimo įstaiga Kaune, Muziejaus g. 7, 9, kaupianti, tirianti, populiarinanti Lietuvos bei lietuvių išeivių kūno kultūros ir sporto vertybes. Muziejui priklauso du pastatai. Viename yra darbo kabinetai, biblioteka, fondų saugykla, antrame aukšte – pagrindinė ekspozicija (su olimpinio sporto ekspozicija), edukacinė sporto klasė (atidaryta 2021 m.), vestibiulyje veikia teminės parodos. Gretimame pastate įrengta Jadvygos ir Jono Ramanauskų Lietuvos cirko istorijos ir Algirdo Šociko bokso ekspozicijos. Istorija Idėja įkurti Sporto muziejų kilo dar tarpukario Lietuvoje. Apie tokio muziejaus steigimo būtinybę 1934 m. rašė žurnalas „Kūno kultūra ir sveikata“. Tačiau 1940 m., prasidėjus sovietinei, o vėliau ir nacių okupacijai, šio sumanymo įgyvendinti nespėta. Eksponatai sporto tematika daugiausia buvo kaupiami kituose muziejuose, asmeninėse kolekcijose. 1982 m. balandžio 21 d. LTSR kultūros ministerija įpareigojo tris respublikinio pavaldumo muziejus – Kauno valstybinį istorijos (dab. Vytauto Didžiojo karo muziejus), Šiaulių „Aušros“ ir buvusį LTSR revoliucijos – rinkti ir kaupti sporto istorijos eksponatus. Prie eksponatų rinkimo, parodų rengimo ir sporto idėjų propagavimo daugiausiai prisidėjo Kauno valstybinis istorijos muziejus. 1988 m. gruodžį Kauno sporto halėje per Lietuvos sporto veteranų 3-ąjį sąskrydį dukart olimpinis čempionas Gintautas Umaras muziejaus atstovams įteikė odoje surašytą Lietuvos sporto įvykių metraštį. Muziejui Kaune ir Vilniuje nesėkmingai ieškota patalpų. Tam Vytauto Didžiojo karo muziejus skyrė savo patalpas Kauno senamiestyje (Muziejaus g. 7 ir 9). 1991 m. rugpjūčio 2 d., IV Pasaulio lietuvių sporto žaidynių metu, panaudojus Vytauto Didžiojo karo muziejaus sukauptą gausią medžiagą bei sporto veteranų dovanotus eksponatus, buvo oficialiai atidarytas Lietuvos sporto muziejus (Muziejaus g. 7). Tai buvo karo muziejaus padalinys. 1993 m. gruodžio 27 d. atidaryta ir ekspozicija. Vytauto Didžiojo karo muziejaus įsteigtas sporto skyrius 2006 m. sausio 1 d. tapo savarankišku muziejumi. Taip pat buvo atidaryta ir Lietuvos cirko istorijos ekspozicija. 2006 m. muziejaus fonduose buvo daugiau kaip 20 000 eksponatų, tarp jų dokumentai (pvz., Kūno kultūros rūmų metrika), asmeniniai įžymių sportininkų daiktai, sporto įrankiai, svarbiausiose varžybose laimėti prizai. Nuolat eksponuojama daugiau kaip 800 eksponatų, kurie supažindina su Lietuvos sporto istorija, pagrindinėmis sporto šakomis. Muziejaus steigimo iniciatoriai: Arvydas Jakštas, Juozapas Jurevičius, Pranas Majauskas, Algirdas Morkūnas, Jonas Ramanauskas, Edmundas Volungevičius. Ekspozicija Muziejaus ekspozicija išsidėsčiusi dviejuose pastatuose, kurių patalpų renovacijai negailėjo laiko ir lėšų savanoriai entuziastai. Užima apie 210 m² plotą, numatoma plėstis. Ekspozicija supažindina su Lietuvos sporto istorija nuo ištakų iki šių dienų, pagrindinėmis sporto šakomis. Daugiausia vietos skiriama populiariausiai Lietuvoje sporto šakai – krepšiniui. Eksponuojama legendinė 1986 m. „Žalgirio“ krepšinio komandos iškovota tarpžemyninė Džonso taurė, krepšininkų Modesto Paulausko, Arvydo Sabonio asmeniniai daiktai. Gausu ekspozicijoje įvairių daiktų, susijusių ir su kitų sporto šakų istorija: futbolo, rankinio, irklavimo, lengvosios atletikos ir kt.. Pasakojama apie lietuvių sportininkų gyvenimą išeivijoje ir tremtyje, lietuvių sporto laimėjimus, pasiektus gyvenant emigracijoje. Lietuvos sporto muziejaus fondams nemažai eksponatų padovanojo įvairių sporto šakų veteranai ir olimpiečiai: Antanas Bagdonavičius, Jonas Čepulis, Vladas Česiūnas, Vida Vencienė, Gintautas Umaras, Robertas Žulpa, Lina Kačiušytė, Birutė Kalėdienė, Adolfas Varanauskas, Birutė Užkuraitytė-Statkevičienė, Genovaitė Ramoškienė, Algirdas Šocikas, Stanislovas Stonkus, Modestas Paulauskas, Arvydas Sabonis, išeivijos lietuviai A. Supronas, Vincentas Paulionis. Didelį indelį įnešė prisidėdamos įvairios organizacijos: Kūno kultūros ir sporto departamentas, Lietuvos tautinis olimpinis komitetas, Lietuvos studentų sporto asociacija ir kt. Lietuvos cirko ekspozicija Atskiras patalpas užima 2006 m. balandžio 28 d. atidaryta Jono ir Jadvygos Ramanauskų išsami Lietuvos cirko istorijos ekspozicija. Joje eksponuojamos nuotraukos, asmeniniai J. ir J. Ramanauskų daiktai, cirko rekvizitai, seni reklaminiai plakatai, knygos, suvenyrai, parvežti iš gastrolių užsienyje. Beje, J. Ramanauskas (1912–1996) buvo ir vienas iš sporto muziejaus steigimo Kaune iniciatorių: surinko daug sporto veteranų, sporto visuomenės parašų. Dovanotos kolekcijos Kai kurios asmeninės dovanotos kolekcijos: Pedagogo Vlado Kišono fotonuotraukos apie Aukštųjų kūno kultūros kursų (AKKK) veiklą 1934–1938 m. (33 vnt.); Buvusio vandensvydininko, tarptautinės kategorijos teisėjo Jono Čirūno medalių kolekcija (100 vnt.); Buvusio sporto veikėjo Vytauto Riaubūno medalių kolekcija (523 vnt.); Aldonos Zaborienės padovanota jos vyro, buvusio bokso trenerio Antano Zaboro (1914–2000), fotonuotraukos, knygos (120 vnt.); Pirmojo Lietuvos plaukimo rinktinės trenerio pedagogo Algirdo Vokietaičio (1909–1994) sesers Gražinos Vokietaitytės padovanotos fotonuotraukos (53 vnt.); Buvusios akademinio irklavimo Europos čempionės Sofijos Korkutytės (1934–2000) sportinių medalių kolekcija, padovanota jos gimnaičio Broniaus Balsio (80 vnt.); Sporto veterano Jurgio Marculano padovanotos fotonuotraukos, atspindinčios įvairių Lietuvos sporto šakų raidą (97 vnt.); Žurnalisto iš JAV Kęstučio Čerkeliūno (1921–2008) dovanota filatelijos ženklų kolekcija olimpine tematika (1936–2000 m.); Sporto veteranės Onos Žilevičiūtės dovanota kolekcija stalo teniso tema (diplomai, medaliai) (47 vnt.); Lengvaatletė Birutė Kalėdienė perdavė ietį, su kuria 1958 m. Tbilisyje pasiekė pasaulio rekordą (57 m 49 cm), įvairius medalius, iškovotus pasaulio veteranų lengvosios atletikos varžybose. Olimpinė tema Paminėtinos ir gausios asmeninės kolekcijos, išimtinai susijusios su olimpinėmis žaidynėmis ir Lietuvos atletų pasiekimais jose. Nors nacių ir bolševikinė okupacijos išblaškė Nepriklausomos Lietuvos olimpiečius, dingo arba buvo sunaikinti jų asmeniniai apdovanojimai, dalis olimpiečių represuoti, bet muziejui daug eksponatų padovanojo Lietuvos esami bei buvę olimpiečiai ar jų artimieji, bičiuliai: 1924 m. vasaros olimpinės žaidynių Paryžiuje dalyvis futbolininkas Stasys Janušauskas (1902–1996) muziejui padovanojo olimpiados dalyvio diplomą, kuris yra vienas seniausių olimpinių muziejaus eksponatų, bylojantis apie pirmą Lietuvos dalyvavimą olimpiadose; Futbolininko Edvardo Mikučiausko (1901–1986) artimieji padovanojo Paryžiaus olimpinio stadiono fotonuotraukų. Vienoje jų Lietuvos olimpinės delegacijos nariai įsiamžinę garsiajame Eifelio bokšte; Dviratininko Juozo Vilpišausko (1898–1987) giminės muziejui perdavė Lietuvos pirmenybėse jo iškovotus medalius, taip pat ir Paryžiaus olimpiados atminimo medalį; 1993 m. olimpietė Genovaitė Ramoškienė perdavė muziejui iš Šveicarijos parvežtą Lietuvos sporto pradininko Stepono Garbačiausko (1900–1983) sporto archyvą. S.Garbačiauskas – vienas Lietuvos olimpinės delegacijos vadovų 1924 m. Paryžiaus olimpiadoje, užmezgęs ryšius su šiuolaikinių olimpinių žaidynių atkūrėju Pjeru de Kubertenu; 1928 m. vasaros olimpinių žaidynių Amsterdame Lietuvos komandos gydytojo A.Jurgelionio giminės muziejui perdavė jo asmeninius daiktus, fotonuotraukas, tarp jų: Sorbonos universiteto studijų knygelė, 1932 m. vasaros olimpinių žaidynių Los Andžele dailės ir meno dienų vertinimo komisijos nario diplomas; Amsterdamo olimpiados dalyvis lengvaatletis Viktoras Ražaitis (1907–1991) muziejui padovanojo savo dalyvio kortelę, programą, prizus ir medalius, iškovotus Belgijos ir Lietuvos čempionatuose; Dviratininko Vlado Jankausko (1902–1943) giminės muziejui perdavė Amsterdamo olimpiados žetoną, įvairiose varžybose jo iškovotus medalius; 1956 m. vasaros olimpinių žaidynių Melburne dalyvis Stanislovas Stonkus padovanojo olimpiados diplomą; Olimpiados sidabro medalio laimėtojo Antano Mikėno (1924–1994) giminės padovanojo Napoleono Petrulio sukurtą olimpiečio biustą; 1960 m. Romos, 1964 m. Tokijo ir 1968 m. Meksiko vasaros olimpinių žaidynių dalyviai irkluotojai Antanas Bagdonavičius ir Zigmas Jukna perdavė įvairiose varžybose iškovotus diplomus, medalius; Miuncheno 1972 m. olimpinis čempionas irkluotojas Vladas Česiūnas padovanojo irklą, kuriuo irklavo olimpiadoje, olimpiados atminimo medalį; Monrealio 1976 m. olimpinių žaidynių prizininkės irkluotojos Eleonoros Kaminskaitės (1951–1985) giminės perdavė jos olimpinę uniformą, medalius ir diplomus, iškovotus ir daugelyje kitų varžybų; Barselonos 1992 m. olimpinių žaidynių čempionas disko metikas Romas Ubartas perdavė olimpiados dalyvio diplomą, nuotraukas; Muziejus turi Virgilijaus Aleknos „auksinį“ diską, mėtytą 2000 m. Sinėjaus olimpiadoje; Ekspoziciją puošia ir LR Prezidento Valdo Adamkaus ir Almos Adamkienės dovanoti 2000 m. vasaros olimpinių žaidynių aprangos komplektai (31 vnt.). Čia yra trys buvusio lengvaatlečio V. Adamkaus iškovoti medaliai 1948 m. Pavergtųjų Europos tautų olimpiadoje, kurioje varžėsi 27 šalių atletai. V. Adamkus muziejui padovanojo ir bilietą į 1939 m. Europos krepšinio čempionatą. Kultūrinė veikla Muziejus ne tik renka, saugo, tiria, eksponuoja kūno kultūros ir sporto istorijos bei šių dienų sporto relikvijas, tačiau vysto ir plačią kultūrinę bei šviečiamąją veiklą: rengiamos teminės parodos, skirtos įvairioms sporto šakoms, įžymių sportininkų jubiliejams, reikšmingiems sporto įvykiams paminėti ; vyksta sporto veteranų susirinkimai; organizuojamos mokslinės konferencijos; vykdomos pažintinės programos jaunimui, kariams, pravedamos kūno kultūros pamokos moksleiviams; aktyviai propaguojama nauja sportinio žaidimo, panašaus į krepšinį, šaka – trikrepšis: pravedami seminarai, trikrepšio turnyrai, be to, kaupiami susiję eksponatai ; organizuojamos olimpinės akcijos, dalyvaujama tarp kitų ir renginyje „Kauno naktys“ . 2011 m. kovo 29 d. Lietuvos tautinio olimpinio komiteto būstinėje vyko apdovanojimų ceremonija, kurios metu teikti Lietuvos kilnaus sportinio elgesio apdovanojimai 2010 m. laureatams. Pagrindinis LTOK prizas paskirtas Lietuvos sporto muziejaus kolektyvui už kūrybingą edukacinę veiklą Kauno krašte . Vadovai Arvydas Jakštas – 1991–2006 m. vedėjas Pranas Majauskas – 2006-2020 m. direktorius Ilona Petrokienė – nuo 2020 m. direktorė Šaltiniai Nuorodos Oficiali svetainė „Facebook“ paskyra Lietuvos sporto muziejus Sporto muziejaus kūrimosi istorija Apie sporto muziejaus eksponatus Archyvuota kopija 2016-03-12 iš Wayback Machine projekto.