Raguvos gimnazija

Panevėžio rajono Raguvos gimnazija – dieninė, savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Panevėžio raj., Raguvoje, Laisvės g. 24, vykdanti pradinio, pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 190398245. Filialas: Panevėžio rajono Raguvos vidurinės mokyklos Šilų filialas. Gimnazijos šūkis: „Mokslas mums galybė ir gyvenime šviesa!“ Gimnazija įsikūrusi 5,2 ha plote, iš kurių maždaug 2 ha užima parkas. 1997 m. savivaldybės sprendimu parkas buvo įteisintas ir pavadintas Vaišvilų parku. Šiuo metu jame auga apie 120 dekoratyvinių medžių ir krūmų rūšių, tarp kurių ypač retai Lietuvoje auginami - tulpmedis, raudonlapis bukas, ptelija ir kiti. Čia peri net 35 rūšių paukščiai . Gražiausias parke perintis paukštis - svilikas, o lakštingalų giesmės pavasariais nenutyla nuo sutemų iki vidurnakčio. Mokyklos teritorija kruopščiai prižiūrima. 2007 m. Panevėžio r. savivaldybė apdovanojo mokyklą prizu švietimo įstaigų aplinkų tvarkymo konkurse laimėjusią III vietą. Pro parką teka Nevėžis. Istorija 1777 m. Raguvoje jau veikė parapijinė mokykla. XIX a. viduryje mokykla pertvarkyta į valstybinę. 1866 m. gruodžio 4 dieną įsteigta berniukų, o 1867 m. gegužės 15 dieną mergaičių rusiškos liaudies mokyklos. XIX a. II pusėje - XX a. pradžioje šiose mokyklose mokytojais dirbo vien rusai: mergaičių mokykloje - A. Šmakova, M. Golubeva, A. Bausr, J. Borodskaja, Š. Veto, K. Voicechovskaja, berniukų - P. Todorskis, I. Pesčanskis, S. Morkovinas, V. Kraševskis, A. Chodarensko ir kt. 1919 m. įkurta progimnazija, dabar šiame pastate yra mokyklos dirbtuvės. Nepriklausomos Lietuvos laikotarpiu Raguvoje veikė dvi pradžios (žydų ir lietuvių) mokyklos, apie 10 metų veikusi vidurinė mokykla (1919 - 1929 m.). Lietuviškai pradžios mokyklai vadovavo J. Laurenčikaitė, M. Stankevičius, Br. Antanaitis, J. Tamošiūnas, St. Lingys. Žydų pradžios mokyklos vedėjais dirbo - Š. Gutmanaitė, I. Hameris, Z. Chanovičius, Ch. Leizoravičiūtė, Z. Gefenas. Dabartinės Raguvos gimnazijos pirmtake reikėtų laikyti 1919 m. įkurtą progimnaziją. Jos pirmuoju direktoriumi buvo žymus pedagogas, publicistas ir literatūros kritikas Juozas Burba (1881 - 1921 m.). Po jo mirties progimnazijos vadovais dirbo P. Micevičius, S. Aksamitauskas, M. Dvylaitienė, A. Savickis. 1944 - 1947 m. po II - ojo pasaulinio karo, sovietmečiu, veikė Raguvos progimnazija. 1946 m. mokykloje mokėsi 238 moksleiviai. 1947 m. vasario 2 d. Raguvoje atidaryta gimnazija, kuri 1949 m. pertvarkyta į vidurinę mokyklą. Tais pačiais metais išleista pirmoji abiturientų laida. Mokyklos direktoriais dirbo D. Petrauskas, V. Vyšniauskas, Č. Vaišvila, E. Birbilienė, V. Narėčionis, K. Rimkus. 1945 - 1989 m. mokykloje dirbo 169 mokytojai. 1970 m. pastatytas mokyklos priestatas - dabartinės mokyklos pagrindinis pastatas, taip pat pradėtas sodinti mokyklos parkas, kuris 1997 m. pavadintas Vaišvilų parku (įkūrėjų mokytojų E. ir Č. Vaišvilų garbei). 1971 m. įkurtas kartingų būrelis (įkūrėjas J. Strazdas), kuris veikia iki šiol. Netoli mokyklos įrengtas 750 metrų ilgio kartodromas. 1977 m. mokytojas Antanas Slučka įkūrė "Gyvąjį kampelį" - mini zoologijos sodą, kuris veikė iki 2010 m. rugsėjo 1 d. Kampelyje per tuos metus gyveno apie 50 rūšių įvairių gyvūnų. 1978 m. pastatytas 80 vietų mokyklos bendrabutis. 1978 m. istorijos mokytojos Eugenijos Vaitiekūnienės iniciatyva baigtoje restauruoti klebonijos klėtelėje įsteigtas mokyklos kraštotyros muziejus. 1979 m. mokykloje pradėti rengti B ir C kategorijų vairuotojai. Kasmet 90 % abiturientų įsigydavo vairuotojo profesionalo teises. 1979 m. išleista didžiausia abiturientų laida - 75 mokiniai. 1994 m. mokykla tapo finansiškai savarankiška. Įkurta mokyklos taryba - aukščiausia savivaldos instancija. Atkūrus Lietuvos nepriklausomybę mokyklos ugdymo turinys ir formos pasikeitė. Į mokymo programą įtraukti nauji dalykai: etika, tikyba, choreografija, krašto istorija. Mokiniai mokosi prancūzų, vokiečių ir anglų kalbų. Mokykloje dėstomas automobilizmas. 1995 m. balandžio mėn. įkurta "Sniego gniūžtė" - visuomeninis judėjimas prieš alkoholizmą, narkomaniją, smurtą. Organizacijos nariai dalyvauja demokratijos plėtojimo projektuose, pvz., "Žaidžiame rinkimus", Baltijos šalių oro užterštumo tyrimo programoje ir kt. 1996 m. laikomi mokyklos kompiuterizacijos pradžia - gautas pirmasis kompiuteris. 1997 m. išleista mažiausia abiturientų laida - 9 mokiniai. 2009 m. vasario 26 d. Raguvos vidurinė mokykla tapo gimnazija. Nemaži mokyklos mokinių sportiniai ir kiti pasiekimai: 1971 m. I - oji vieta XXIV moksleivių lengvosios atletikos spartakiadoje, 1982 m. - I - oji vieta respublikinėse pionierių rankinio varžybose. Kartingistų būrelis paruošė 16 kandidatų į sporto meistrus, įvairiose varžybose iškovojo virš 20 taurių. Jaunieji gamtininkai 1981 m. ir 1985 m. tapo respublikinės jaunųjų biologų olimpiados nugalėtojais. Iki 1990 m. mokyklą aukso medaliu baigė - 19, sidabro - 18 moksleivių. 1997 m. gegužės 10 d. mokykla iškilmingai šventė Lietuvos mokyklos - 600, Raguvos mokyklos - 220 ir Raguvos pokarinės vidurinės mokyklos 50 metų jubiliejų. Iškilmių metu buvo atidaryta memorialinė lenta ilgamečiui mokyklos direktoriui V. Narėčioniui, paminklinis akmuo, kuriame įamžinti parko įkūrėjai mokytojai E. ir Č. Vaišvilos, pašventintas mokyklos jubiliejaus garbei pastatytas paminklas (autorius - tautodailininkas V. Ulevičius). Mokykla palaiko ryšius ir bendradarbiauja su seniūnija, kultūros namais, miestelio visuomene. Direktoriai 1919 - 1921 m., Juozas Burba, publicistas, pedagogas, draudžiamosios lietuviškos spaudos platintojas; 1921 - 1922 m., Petras Micevičius, pedagogas, tremtinys - 1943 m. mirė koncentracijos stovykloje Krasnojarsko krašte, Rusijoje. Simonas Aksamitauskas, pedagogas, Vilkijos gimnazijos įkurėjas; Morta Dvylaitienė; Antanas Savickis; Vytautas Narėčionis, pedagogas, tautodailininkas (2013 m. rugsėjo 1 d. gimnazijoje atidaryta moderni V. Narečionio dailės klasė) Algirdas Kęstutis Rimkus Sigitas Žudys Asta Sakalauskienė dabar, Inesa Vietienė. Žymiausi mokytojai Leonija Ožekauskienė, vyresnioji muzikos mokytoja; Jeronimas Ignatonis, pedagogas, chorvedys, rašytojas; Antanas Slučka, mokytojas ekspertas, gamtininkas – egzotinių gyvūnų augintojas, zoologas - herpetologas. Žymiausi mokiniai Įvairiu metu Raguvoje veikusiose mokyklose mokėsi ar ją baigė daug žymių žmonių: mokslų daktarai V. Andriulis, V. Mačiulis, poetas ir skaitovas P. Kulvinskas, mokytojai ekspertai A. Slučka, R. Samavičius, muziejininkas V. Ruzas ir daugelis kitų: Tadas Adomonis, menotyrininkas; Juozas Baltušnikas, Argentinos lietuvių bendruomenės veikėjas; Adolfas Brėskis, išradėjas; Algimantas Birbilas, žurnalistas; Alfonsas Dagelis, Lietuvos žurnalistas, redaktorius, publicistas; Ipolitas Dailidėnas, chorvedys; Tautvydas Kontrimavičius, žurnalistas; Juozas Krikštaponis, Vyčio apygardos partizanų vadas; Lietuvos karininkas; Algirdas Antanas Kulbokas, tolimojo plaukiojimo kapitonas; Povilas Kulvinskas, poetas; Marijonas Misiukonis, valstybės veikėjas; Motiejus Narbutas, skulptorius; Antanas Stanevičius, redaktorius; Rimtautas Šilinis, lietuvių dokumentinio kino režisierius; Eugenija Šulgaitė, teatro ir kino aktorė; Petras Tarabilda, dailininkas, grafikas, knygų iliustratorius; Domicėlė Tarabildienė, dailininkė, 1924-1928 m. Nuorodos Mokyklos svetainė