Užpalių Švč. Trejybės bažnyčia

Užpalių Švč. Trejybės bažnyčia – bažnyčia, stovinti Užpalių miestelyje, kairiajame Šventosios krante. Istoristinė, turi neogotikos ir neoromaninio stiliaus bruožų. Istorija Užpalių bažnyčiai 1522 m. paskirta 1 dešimtinė iš dvaro. Pirmoji medinė bažnyčia 1563 m. klebonas Legovičius (lenk. Legowicz) kartu su miestiečiais pastatė pirmąją medinę bažnyčią. ATR valdovas Steponas Batoras 1584 m. įsakė Užpalių savininkui laikyti kunigą ir nuo kiekvieno valako jam kasmet mokėti po grašį. Vėliau bažnyčiai dovanotas Germaniškio palivarkas. XVII a. pradžioje bažnyčia buvo perduota kalvinistams, tačiau netrukus grąžinta katalikams. Antroji medinė bažnyčia 1651 m. pastatyta nauja bažnyčia, 1653 m. pašventinta. Trečioji medinė bažnyčia Apie 1750 m. klebonas Petras Stasevičius pasenusią bažnyčią nugriovė ir jos vietoje pastatė naują medinę bažnyčią, nupirko jai Krimblių (Armališkių) palivarką. Nuo 1782 m. veikė parapinė mokykla. Per miestelio gaisrą 1783 m. liepą bažnyčia sudegė. Apie 1787 m. klebonas Adomas Legovičius su parapijiečiais pastatė naują medinę. Mūrinė bažnyčia 1885 m. prašyta leisti statyti naują mūrinę bažnyčią. Tik 1888 m. leidimas gautas iš Vilniaus generalgubernatoriaus. Klebono Kazimiero Kozminskio (1872–1914) ir parapijiečių pagal Ustino Golinevičiaus projektą pastatytą dabartinę bažnyčią 1898 m. konsekravo vyskupas Gasparas Cirtautas. Įrengti 16 registrų vargonai. Apie 1908 m. įsteigtas „Saulės“ draugijos skyrius ir lietuviška mokykla, įkurtas parapijos knygynėlis. 1914 m. įsteigtas Lietuvių katalikų blaivybės draugijos skyrius. Dekano Jono Jarašiūno rūpesčiu 1925 m. išdažytas bažnyčios vidus. Ilgametis Užpalių klebonas Antanas Paurys (1885–1968; Užpaliuose nuo 1929 m.) suremontavo bažnyčią, pastatė altariją, rėmė Sibiro tremtinius. Klebonai Užpalių ir Utenos bažnyčios iki 1725 m. turėjo bendrą kleboną, vėliau Užpaliams paskirtas klebonas-kuratas. Chronologiškai Utenos ir Užpalių parapijose klebonavo: 1532 m. – Gregorijus Chvalčevskis 1584 m. – Andriejus Tomaševičius 1678–1686 m. – Stanislovas Kotovičius 1686–1725 m. – Michaelis Puzyna de Kozelok Užpalių klebonai-kuratai: 1725–1734 m. – Dominykas Sadzevičius 1734–1754 m. – Nikolajus Slabodžinskis 1754–1764 m. – Petras Staševičius 1764–1775 m. – Michaelis Korgautas 1776–1804 m. – Adomas Juozapas Legovičius 1805–1828 m. – Juozapas Baueris 1828–1844 m. – Kazimieras Dopševičius 1845–1853 m. – Silvestras Grubinskis 1853–1856 m. – Jokūbas Plevakas 1857–1860 m. – Aleksandras Jakovičius 1860–1864 m. – Jonas Pacevičius, nubaustas už dalyvavimą sukilime , 1864 m. 1864–1868 m. – Pranciškus Staškovskis 1868–1869 m. – Pranciškus Jastrembskis 1869–1873 m. – Petras Vaitkevičius 1873–1914 m. – Kazimieras Kosminskis 1914–1928 m. – Jonas Jarašiūnas 1929–1949 m. – Antanas Paurys 1949–1953 m. – Antanas Kairys 1953–1957 m. – Bronius Novelskis 1957–1970 m. – Mykolas Mikeliūnas 1970–1972 m. – Titas Vinkšnelis 1972–1992 m. – Juozapas Šumskis 1992–2003 m. – Edmundas Rinkevičius nuo 2003 – Jonas Bučelis Architektūra Bažnyčia istoristinė, turi neogotikos ir neoromaninio stiliaus bruožų, stačiakampio plano, dvibokštė. Vidus 3 navų. Yra 5 altoriai. Šventorius apmūrytas ažūrine plytų tvora. Jame stovi klasicistinė mūrinė varpinė (1847 m.). Galerija Šaltiniai Kazys Misius, Romualdas Šinkūnas. „Lietuvos katalikų bažnyčios“ (žinynas). – Vilnius, „Pradai“, 1993. ISBN 9986-405-05-X // psl. 328 Nuorodos Vyskupijos informacija Užpalių Švč. Trejybės parapijos puslapis Archyvuota kopija 2008-12-21 iš Wayback Machine projekto. Bažnytiniai dokumentai