Semeliškių šv. Lauryno bažnyčia

Semeliškių šv. Lauryno bažnyčia – bažnyčia, stovinti Semeliškių miestelyje, Strėvos krante, 13 km į pietus nuo Elektrėnų. Pastatyta apie 1783 m., viena seniausių medinių bažnyčių Lietuvoje. Istorija Pirmoji medinė bažnyčia buvo pastatyta atokiau nuo gyvenvietės, kairiajame Strėvos krante. Ldk Aleksandras Jogailaitis 1501 m. ir 1502 m. bažnyčiai skyrė fundaciją, 1506 m. klebonui leido laikyti smukles. Iki 1511 m. Semeliškių bažnyčia gaudavo dešimtinę iš Žiežmarių dvaro. 1637 m. klebono jurisdikoje buvo 18 valstiečių šeimų. 1655 m. per karą su Rusija bažnyčia sudegė. 1664 m. atstatyta. 1699 m. vėl sudegė. Manoma, kad ji tais pačiais metais atstatyta. Apie 1770 m. pastatyta medinė prieglauda. Nuo 1772 m. vyksta Šv. Roko atlaidai. Nuo 1777 m. veikė parapinė mokykla. 1782 m. bažnyčia buvo sunykusi, bet tebestovėjo. Greta senosios 1783 ar 1786 m. pastatyta nauja bažnyčia. 1868 m. Vilniaus gubernatorius pritarė stačiatikių dvasininkijos prašymui uždaryti bažnyčią ir joje įrengti cerkvę. Generalgubernatorius nesutiko. 1901 m. bažnyčia buvo sumenkusi. 1902 m. parengtas naujos mūrinės bažnyčios projektas. Valdžia statyti neleido. 1912 m. senoji medinė bažnyčia suremontuota. 1905 m. kunigas Jonas Masiulis bažnyčioje pamokslus pradėjo sakyti lietuviškai. Juozapas Būčys (1872–1946; palaidotas šventoriuje, Semeliškėse klebonavęs nuo 1935 m.) katekizavo tik lietuvių kalba. Vikaras Alfonsas Petraitis pastatė kleboniją, vikariją, parapijos salę. Kunigas J. Vaišnora su parapijiečiais 1949–1953 m. bažnyčią suremontavo. 1977–2002 m. parapijoje klebonavo kunigas Romualdas Šalčiūnas, vėliau – kunigas Gintautas Antanas Jančiauskas. Nuo 2020 m. liepos 1 d. parapijos klebonu yra Gediminas Mieldažis. Klebonai Semeliškių šv. Lauryno bažnyčios klebonai nuo XX a. pradžios iki šių dienų: Vikaras Edvardas Kraujalis Vikaras Leonas Smalinskas Vikaras Česlovas Začeskas Vikaras Alfonsas Petraitis Vikaras Vincentas Pinkevičius Kunigas Jonas Masiulis Kanauninkas Juozapas Būčys Kanauninkas Jonas Vaišnoras Kunigas Zigmantas Gustainis Kunigas Romualdas Šalčiūnas Kunigas Gintautas Antanas Jančiauskas Kunigas Gediminas Mieldažis Architektūra Bažnyčia stačiakampio plano, su 2 bokšteliais, stačiakampe apside. Virš stačiakampių fasado durų įrengtas arkinis langas su baltais rėmais. Frontono centre – mažas apskritas langelis. Šoninės sienos suskaidytos trimis siaurais piliastrais ir turi po 5 didelius langus. Sienos apmuštos gulsčiomis lentelėmis, išskyrus apsidės vidų. Vidus 3 navų. Viduje barokinis, XVIII a. altorius, kurį sudaro stalelis ir profiliuotuose rėmuose įtaisyti Šv. Kazimiero ir Jėzaus Nazariečio paveikslai. Altorius 1975 m. čia buvo atkeltas iš Žiežmarių bažnyčios. Šventorių juosia stulpinė tvora su metalinėmis grotelėmis. Tolimajame kampe stovi Semeliškių Švč. Mergelės Marijos nekalto prasidėjimo koplyčia, pastatyta 1857 m. Seniausias varpas Lietuvoje Šalia šventoriaus stovi varpinė. Joje yra du XVIII a. varpai ir seniausias visoje Lietuvoje – 1442 m. Semeliškių varpas su gotikiniu įrašu. Šis varpas 1915 m. buvo evakuotas į Rusiją, o į Semeliškes sugrąžintas 1927 m. sausio 25 d. Varpo aukštis siekia 53 cm, skersmuo – 55 cm, jis sveria 123 kg. Šiuo metu varpas nėra naudojamas, kadangi yra įtrūkęs. Galerija Šaltiniai Kazys Misius, Romualdas Šinkūnas. „Lietuvos katalikų bažnyčios“ (žinynas). – Vilnius, „Pradai“, 1993. ISBN 9986-405-05-X // psl. 102–103 Nuorodos Vyskupijos informacija