Sudervės Švč. Trejybės bažnyčia

Sudervės Švč. Trejybės bažnyčia – bažnyčia Sudervės kaime, 16 km į šiaurės vakarus nuo Vilniaus. Kultūros paveldo objektas Nr. 22381. Klasicistinė rotonda, viena iš kelių bažnyčių Lietuvoje, turinčių apvalią formą. Pamaldos vyksta lenkų ir lietuvių kalbomis. Istorija Sudervė 1594 m. paskirta Vilniaus stačiatikių Švč. Trejybės brolijai, kuri ją 1669 m. pardavė Vilniaus jėzuitų naujokynui. Vyskupas Ignotas Jokūbas Masalskis ir Teodora Sapiegienė 1782 m. pastatė bažnyčią. Jai paskirtas Sauginiškių kaimas ir palivarkas (prie Maišiagalos). 1783 m. įsteigta parapija. Prie bažnyčios veikė prieglauda, 1820 m. sudegė. Nuo 1797 m. iki 1820 m. bažnyčios vargonininku dirbo bajoras Simonas Baginavičius. Jam buvo išnuomotas ir Saugūniškių kaimas. Sudervės dvaro savininkas (nuo 1774 m. vyskupas) Valentinas Volčackis pagal Lauryno Gucevičiaus projektą 1803–1822 m. pradėjo statyti dabartinę mūrinę bažnyčią. Statybą prižiūrėjo L. Gucevičiaus mokinys, architektas Laurynas Bortkevičius. Keturias evangelistų skulptūras ir didįjį altorių sukūrė skulptorius Ignotas Gulmanas. Vidų dekoravo dailininkas Napoleonas Ylakavičius. Bažnyčią 1834 m. konsekravo vyskupas Andrius Benediktas Klongevičius. Ji remontuota 1851–1852 m. (architektas Tomas Tišeckis), 1876 m., 1883 m., 1903 m. ir 1927 m. Nuo 2005 m. įvestos pamaldos ir lietuvių kalba. 2015 m. bažnyčia buvo suremontuota. Architektūra Bažnyčia – klasicistinių formų kupolinė rotonda, su giliomis išėmomis ties šoniniais altoriais, 6 dorėninių kolonų portiku. Už kolonų yra nišos, kuriose stovi 6 apaštalų skulptūros (skulptorius Pulmanas). Virš kupolo yra žibintas su kryžiumi. Šventoriuje stovi klasicistinė mūrinė varpinė. Šventoriaus tvora akmenų mūro. Galerija Šaltiniai Nuorodos Parapijos informacija Sudervės Švč. Trejybės bažnyčia Sudervės Švč. Trejybės bažnyčia