Pacų rūmai (Didžioji g.)

Pacų rūmai – klasicistinis pastatas Vilniuje, Didžioji g. 7. Istorija Brauno atlase šioje vietoje buvo pažymėti triaukščiai Vaivados namai, matyt, pastatyti Trakų vaivados Grigaliaus Astiko. XVI a. pab. sklype stovėjo du namai: vienas priklausė Sluškoms, kitas buvo vadinamas Vytauto namu. Sluškų namą 1602 m. įsigijo kanauninkas Ambraziejus Beinartas ir įrengė bursą (bendrabutį). 1655 m. abu pastatai buvo apgriauti. 1673 m. bursos namą nusipirko Vilniaus kaštelionas, LDK etmonas Mykolas Kazimieras Pacas; prieš tai jis buvo nusipirkęs ir vad. Vytauto namą. Iki 1677 m. namai buvo atstatyti, sujungti ir tapo puošniais rūmais. M. K. Pacui išvykus į karą su Turkija, dalis rūmų buvo išnuomota pirkliams, pajamos ėjo Vilniaus šv. Petro ir Povilo bažnyčios statybai. XVIII a. kieme buvo pastatytas šiaurinis korpusas, skirtas virtuvei ir pagalbinėms patalpoms, ir pietinis korpusas su ratine ir arklidėmis. 1787 m. po Juozapo Paco mirties rūmai atiteko Liudvikui Mykolui Pacui. 1790 m. rūmai buvo sujungti su gretimu namu. 1810 m. buvo remontuoti. 1830 m. rūmai remontuoti dar kartą. Kai po 1831 m. sukilimo L. M. Pacas pabėgo į Prancūziją, rūmai buvo konfiskuoti. Juose įsikūrė Vilniaus gubernijos karinis štabas ir 1839–1841 m. įvykdyta rekonstrukcija caro patvirtintą inžinieriaus kapitono Grunto projektą. 1860 m. ir 1909 m. pastatas buvo vėl rekonstruojamas. 1916–1918 m. juose buvo nuolatinė lietuvių ir baltarusių liaudies dirbinių paroda. Tarpukariu rūmuose Vilniaus vaivadijos karinis štabas. 1945–2012 m. pastate buvo įsikūrusios įvairios VRM ir SAM įstaigos. 1980 m. buvo atlikta rekonstrukcija pagal A. Bučinskaitės projektą. 2012–2014 m. pastatas stovėjo apleistas. Šaltiniai