Kauno Maironio universitetinė gimnazija

Kauno Maironio universitetinė gimnazija – dieninė, keturmetė savarankiško mokymosi bendrojo lavinimo mokykla Kaune, Gimnazijos g. 3, vykdanti pagrindinio, vidurinio ir papildomo ugdymo programas. Įstaigos kodas 290133810. Istorija Įsteigus Kauno guberniją, 1843 m. iš Kražių perkelta Kražių kolegija, kuriai patvirtinamas gubernijos gimnazijos statusas. 1863 m. ji perkeliama į naujai pastatytus rūmus, projektuotus architekto Nikolajaus Čiagino (dabartinis gimnazijos pastatas). 1909 m. pristatomas trečiasis aukštas, 1912 m. suteikiamas grafo Platovo vardas. Kilus Pirmajam pasauliniam karui, gimnazija buvo uždaryta, jos kanceliarija perkelta į Smolenską. 1920–1922 m. dabartiniuose mokyklos rūmuose veikė Aukštieji kursai, davę pradžią Lietuvos universitetui, iš kurio išaugo visi didieji Kauno universitetai ir akademijos. 1920 m. šiame pastate vyko Lietuvos Respublikos Steigiamojo Seimo posėdis, dirbo pirmasis, antrasis ir trečiasis Seimai. 1927 m. rugsėjo 1 d. įkurta „Aušros“ mergaičių valstybinė gimnazija, kuri veikė iki 1940 m. Tai vienas ryškiausių mokyklos istorijos etapų. Gimnazijoje veikė 14 klasių: 8 humanitarinės ir 6 komercinės. Mokėsi 573 mokinės. Komercijos klasėje, be bendrojo lavinimo dalykų, buvo dėstoma buhalterija, mašinraštis ir kiti komerciniai dalykai, o humanitarinėse klasėse – sustiprintas kalbų, literatūros ir istorijos mokymas. 1940 m. dalis „Aušros“ gimnazijos mergaičių perkeliama į Kauno 1-ąją vidurinę mokyklą, o į jų vietą atkeliami berniukai. Buvusi gimnazija pavadinama Kauno 2-ąja vidurine mokykla. 1941 m. prasidėjus karui lietuviškos mokyklos tampa gimnazijomis. Kauno 2-oji vidurinė mokykla vadinama 2-ąja mergaičių gimnazija. 1949 m. rugsėjo 1 d. Kauno 2-oji mergaičių gimnazija tampa 2-ąja vidurine mergaičių mokykla, o nuo 1954 m. ji vėl mišri. 1989 m. kovo 22 d. mokyklai suteiktas Maironio vardas. 1989 m. spalio 28 d. pradeda veiklą Lietuvos maironiečių draugija. Maironio universitetinė gimnazija – vienas draugijos koordinacinių centrų, Kauno apskrities draugijos centras. 1993 m. Kultūros ir švietimo ministerija patvirtino mokyklai humanitarinį profilį, nuo 1994 m. rugsėjo 1 d. sustiprintai pradedama mokyti gimtosios kalbos. 1996 m. gegužės 30 d. mokyklai suteiktas humanitarinės gimnazijos klasių statusas, 1996 m. rugsėjo 1 d. pradėtas įgyvendinti antrasis – realinis ekonominės pakraipos profilis. Nuo 1998 m. rugsėjo 1 d. sustiprintai pradedama mokyti anglų kalbos. 2000 m. gegužės 25 d. Švietimo ir mokslo ministerijos kolegija suteikė mokyklai dviejų profilių – humanitarinio ir realinio – gimnazijos statusą. 2008 metais gimnazija minėjo 145 metų jubiliejų. 2010 m. sausio 27 d. Kauno Maironio gimnazija pasirašė susitarimą su Kauno aukštosiomis mokyklomis – Kauno medicinos universitetu, Lietuvos veterinarijos akademija, Kauno technologijos universitetu, Lietuvos kūno kultūros akademija, Lietuvos žemės ūkio universitetu ir Vytauto Didžiojo universitetu – dėl aukštojo mokslo istorijos ir tradicijų puoselėjimo, sklaidos visuomenei, aukštojo mokslo vertės suvokimo ugdymo jaunimui, aukštųjų mokyklų bei gimnazijos bendradarbiavimo profesinio informavimo ir konsultavimo srityje, bendrų projektų ir renginių inicijavimo. Susitarimo dėka nuo 2010 m. rugsėjo 1 d. gimnazijoje besimokantiems mokiniams sudaryta galimybė pasirinkti ugdymo(si) turinį pagal savo gebėjimus, polinkius, būsimą studijų sritį, kryptį bei profesiją. Mokiniai galės pasirinkti ugdymo(si) sritį, atitinkančią būsimų studijų sritį: humanitarinių mokslų, menų, socialinių mokslų, fizinių mokslų, biomedicinos mokslų, technologijos mokslų. Organizuojami bendri gimnazijos ir aukštųjų mokyklų renginiai, įvairi projektinė, pažintinė, draugijų veikla, kt. veikla. Gimnazijoje sudaryta galimybė mokytis anglų, vokiečių, rusų, prancūzų, ispanų, lotynų kalbų. Mokiniai savęs pažinimo, profesijos ir studijų pasirinkimo klausimais konsultuojami gimnazijoje veikiančiame Profesinio konsultavimo koordinaciniame centre. 2010 m. liepos 9 d. Kauno miesto savivaldybės tarybos sprendimu Kauno Maironio gimnazija pakeitė pavadinimą ir nuo šiol vadinasi Kauno Maironio universitetine gimnazija. Taip pat nuo 2010 metų gimnazija yra keturmetė. Direktoriai Bazilikas Colneris, 1.9.1889-9.3.1900 Jonas Šova, 1915–1916 m.m.; Pranas Dovydaitis, 1916–1922 m.m.; Kazimieras Jokantas, 1927–1939 m.m.; Marija Skardžiuvienė, 1939–1940 m.m.; Ona Kmitaitė-Juodelienė, 1940 m.m.; Alina Skrupskelienė, 1941–1944 m.m.; Juzė Kudirkaitė, 1944–1960 m.m.; Liudmila Steponaitienė, 1960–1963 m.m.; Vytautas Želvys, 1963–1966 m.m.; Kristina Reikienė, 1966–1985 m.m.; Adelė Aldona Sekonaitė, 1985–2005 m.m.; Daiva Garnienė, nuo 2005 m. Žymūs mokytojai Tomas Ferdinandas Žilinskas, lietuvių kalbos mokytojas; Juozas Ambrazevičius-Brazaitis, lietuvių kalbos ir literatūros mokytojas; Abraomas Mapu Paulina Spudienė, istorijos mokytoja; Paulius Tamuliūnas, choro vadovas; Vladas Sipaitis, dramos būrelio vadovas; Kostas Jonkus, fizikos mokytojas; Stepas Butautas, krepšinio komandos treneris; Vaclovas Rajackas, šaudymo treneris; Vytautas Klova, muzikos mokytojas; Teresė Griciūtė, matematikos mokytoja; Ona Dabrilaitė, lietuvių kalbos mokytoja; Raimundas Adamonis, istorijos mokytojas; Judita Sakalienė, lietuvių kalbos mokytoja-ekspertė; Elena Petronienė, direktoriaus pavaduotoja, anglų kalbos mokytoja-metodininkė; Kristina Porcikaitė, direktoriaus pavaduotoja, matematikos mokytoja-metodininkė; Loreta Kekienė, ekonomikos, matematikos mokytoja; Rita Urbanavičienė, biologijos mokytoja-ekspertė; Zita Ganusauskienė, chemijos mokytoja-ekspertė; Irena Andrikaitienė, matematikos mokytoja-metodininkė; Vik.kun. Nerijus Vyšniauskas, lotynų, italų kalbų mokytojas; Dr. Inga Stepukonienė, latvių ir lietuvių kalbų mokytoja. Žymūs mokiniai Kauno gubernijos vyrų gimnazijoje: Kazimieras Jaunius, kalbininkas Julijonas Talko-Grincevičius, antropologas bei archeologas Oskaras Minkovskis, fiziologas bei gydytojas Hermanas Minkovskis, matematikas bei fizikas 1873–1914 m.: Maironis, kunigas, poetas Ozeris Finkelšteinas, politinis bei visuomenės veikėjas Leonas Bramsonas, politinis bei visuomenės veikėjas Jurgis Baltrušaitis, poetas bei diplomatas Edmundas Alfonsas Frykas, inžinierius-architektas Aleksandras Gidoni, menotyrininkas bei žurnalistas Konstantinas Glinskis, aktorius bei režisierius Tadeušas Giedraitis, teisininkas bei politikas Mieczysław Engiel, advokatas bei politinis veikėjas Zigmas Toliušis, teisininkas bei visuomenės veikėjas Motiejus Nasvytis, gydytojas bei visuomenės veikėjas Kazys Bizauskas, Nepriklausomybės Akto signataras, politikas Zygmunt Mocarski, knygotyrininkas bei bibliofilas Moisiejus Kopelmanas, verslininkas bei finansininkas Grigorijus Gidoni, dailininkas bei menotyrininkas Antanas Milčius, politinis bei visuomenės veikėjas Levas Garfunkelis, advokatas bei visuomenės veikėjas Stasys Lozoraitis, politikas bei diplomatas 1927–1940 m.: Marija Alseikaitė-Gimbutienė, archeologijos mokslų daktarė Rimutė Jablonskytė-Rimantienė, istorijos mokslų daktarė Monika Mironaitė, aktorė Ona Knapkytė, aktorė Nijolė Misiūnienė, habilituota biomedicinos mokslų daktarė Laima Griciūtė, habilituota biomedicinos mokslų daktarė Raminta Gamziukaitė-Mažiulienė, habilituota humanitarinių mokslų daktarė Aldona Dvarionienė, pianistė Jonas Kavaliauskas, teatro aktorius Vėliau mokėsi: Laima Šinkūnaitė, menotyrininkė Gailiūtė Nijolė Tallat-Kelpšaitė, dainininkė Algirdas Žandaras, Kauno rajono politikas Stasys Selemenavičius, choro dirigentas, pedagogas Stasys Makūnas, Jurbarko rajono politikas Vilius Šaduikis, alpinistas Visvaldas Mažonas, politikas ultraradikalas Rimantas Šulskis, skulptorius Mykolas Biliūnas, gydytojas, Kauno politikas Artūras Rudomanskis, Vilniaus politikas, LGBT aktyvistas Himnas Užtrauksim naują giesmę, broliai, Kurią jaunimas tesupras! Ne taip giedosim kaip lig šiolei Kitas mąstysime dūmas. Drąsiai, aukštai Pakils balsai Išauš kita gadynė! Užgims darbai, Prašvis laikai, Pakils jauna tėvynė! Aušra naujos gadynės teka Nušvis ir saulės spinduliai; Juk nujautimas širdžiai šneka Taip aiškiai, linksmai ir saldžiai. Drąsiai, aukštai… Į darbą, broliai, vyrs į vyrą, Šarvuoti mokslu atkakliu! Paimsme arklą, knygą, lyrą Ir eisim Lietuvos keliu! Žodžiai Maironio, muzika Juozo Naujalio. Nuorodos Gimnazijos svetainė Archyvuota kopija 2007-06-30 iš Wayback Machine projekto..