Viļņas Universitāte

Viļņas Universitāte (lietuviešu: Vilniaus universitetas) ir lielākā un vecākā Lietuvas universitāte, tā ir arī vecākā universitāte Baltijas valstīs. Tajā studē vairāk nekā 20 000 studentu, starp tiem 838 doktoranti. Vēsture 1570. gadā pēc bīskapa Valeriāna Protašēviča uzaicinājuma Viļņā ieradās jezuīti, atklāja Jēzus biedrības Akadēmiju un Universitāti (Almae Academia et Universitas Vilnensis Societatis Jesu) un ar Polijas karaļa un Lietuvas lielkņaza Sigismunda Augusta palīdzību izveidoja bibliotēku. 1579. gadā Polijas-Lietuvas kopvalsts valdnieks Stefans Batorijs piešķīra akadēmijai universitātes tiesības. 16. gadsimtā universitāte gan pieaicināja ārvalstu zinātniekus, gan paplašināja bibliotēku. 1585. gadā universitātē jezuīti iespieda katoļu katehismu latviešu valodā. Tomēr 17. gadsimta otrajā pusē un 18. gadsimtā universitāte panīka. Pēc Polijas dalīšanas un Lietuvas inkorporācijas Krievijas Impērijā 19. gadsimta sākumā tā kļuva par laicīgu universitāti un bija viena no lielākajām universitātēm Eiropā. Pēc Novembra sacelšanās apspiešanas Krievijas ķeizars Nikolajs I 1832. gadā pavēlēja universitāti slēgt. 1919. gadā Viļņas Universitāti atjaunoja kā Stefana Batorija Universitāti ar apmācību poliski, un pēc Viļņas apgabala atdalīšanas Lietuvas pagaidu galvaspilsētā Kauņā nodibināja Lietuvas Universitāti (no 1930. gada Vītauta Dižā Universitāte) ar apmācību lietuviešu valodā. 1939. gadā pēc Viļņas iekļaušanas Lietuvā Stefana Batorija Universitāti pārveidoja par Viļņas Universitāti ar lietuviešu kā mācību valodu. Struktūrvienības Universitātē pašlaik ir 12 fakultātes: Dabaszinātņu fakultāte; Ekonomikas fakultāte; Filoloģijas fakultāte; Filozofijas fakultāte; Fizikas fakultāte; Juridiskā fakultāte; Kauņas Humanitāro zinātņu fakultāte; Komunikāciju fakultāte; Ķīmijas fakultāte; Matemātikas un datorzinātņu fakultāte; Medicīnas fakultāte; Vēstures fakultāte. Projekti Viļņas Universitāte piedalījusies Lietuvas pirmā pavadoņa LituanicaSAT-1 izgatavošanā, kurš palaists kosmosā 2014. gada janvārī. Slaveni pasniedzēji un absolventi Adams Ježijs Čartoriskis (Adam Jerzy Czartoryski, 1770 – 1861) - valsts darbinieks Simons Daukants (Simonas Daukantas, 1793 - 1864) - vēsturnieks Georgs Forsters (Georg Forster, 1754 – 1794) - dabas pētnieks, ceļotājs Juzefs Kraševskis (Józef Ignacy Kraszewski, 1812 – 1887) - rakstnieks Ādams Mickēvičs (Adam Mickiewicz, 1798 – 1855) — dzejnieks, rakstnieks Česlavs Milošs (Czesław Miłosz, 1911 – 2004) — rakstnieks, Nobela prēmijas literatūrā laureāts Gitans Nausēda (Gitanas Nausėda, 1964) - Lietuvas prezidents Pjotrs Skarga (Piotr Skarga, 1536 – 1612) - jezuīts Juliušs Slovackis (Juliusz Słowacki, 1809 – 1849) - dzejnieks un dramaturgs Tomass Venclova (Tomas Venclova, 1937) — dzejnieks, filologs, padomju disidents Atsauces Ārējās saites Viļņas Universitātes mājaslapa (angliski) timeshighereducation.com Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Viļņas Universitāte.