Koiduvärav

Koiduvärav (leedu keeles Aušros vartai, poola keeles Ostra Brama) on hoone Vilniuses Aušros Vartų tänaval. See asub Vilniuse vanalinnas ning on üks Vilniuse olulisemaid ajaloo-, kultuuri- ja religioosseid mälestisi, ilmaliku ja religioosse turismi objekt, ajaloo- ja arhitektuurimälestis. See on ainus säilinud Vilniuse kaitsemüüri värav. Koiduvärava kohal asuvas Vilniuse Püha Neitsi Maarja, Halastuse Ema kabelis asub kuulsa Jumalaema ikooniga (Aušros Vartų Dievo Motina/Matka Boska Ostrobramska), mis on palverännakute sihtkoht nii katoliiklastele kui ka õigeusklikele. Koiduväraval oli ajaloos vähemalt mitu nime. Kuni 16. sajandi lõpuni kutsuti väravat kõige sagedamini Krėvaks, seejärel Medininkaiks, sest läbi selle kulges tee Vilniusest vanadesse Krėva ja Medininkai lossidesse. Hiljem hakati seda nimetama Teravaks Väravaks (ladina keeles Porta acialis). Medininkai ehk Koiduväravat on esmamainitud 1514. aastal. Zygmunt I privileegi alusel lubati Leedu suurvürstiriigi hetmanil Kostjantõn Ostrozkõil ehitada Vilniusesse kaks kirikut. Väravad ehitati kergelt kagusse pööratult. Need on gooti stiilis. Koidu- ehk Medininkai värav oli üks viiest (hiljem üheksast või kümnest) väravast Vilniust ümbritsevas kaitsemüüris, mis ehitati aastatel 1503–1522. Kaitsemüür ühendus väravatorniga diagonaalselt vastasnurkades. Algselt ehitatud Koiduvärava kaitsetornil oli parapet, mis ümbritses kiivrikujulist katust, ja sissepääsukaare kohale tehti välisküljele kolm teravatipulist kaare-niši. 1610. aastal sai väravatorn tulekahjus kannatada. Torn restaureeriti, eeldatakse, et restaureerimistöid juhtis Vilniuse lossivalvur Petras Nonhartas. Torni gooti parapet asendati renessanss-stiilis pööninguga. Pööning oli kolmest küljest kaunistatud ankrutega ühendatud kaarereljeefiga. Maaküljel on pööningul kujutatud kahte mütoloogilist grifooni, kes hoiavad käes kilbi, millel on leedu Vytis. Sissepääsukaare kohale paigaldati 17. sajandil kolme niši asemel süvend. See oli maalitud freskoga "Maailma päästja", mis kujutas Jeesus Kristust maakera hoidmas. Sõdadevahelisel perioodil riputati fresko asemele Poola valge kotkas ja nõukogude ajal asendati see metallist päikesega. Aastal 2002, avati veidi restaureeritud fresko. G. Brauni ja F. Hogenbergi plaanil on Koiduvärav joonistatud ülalt, linnapoolsest küljest ilma kabelita. Hiljem on Koiduvärav märgitud Nesviži kartograafi Tomašas Makovskise 1604. aasta gravüüril Vilniuse panoraamvaatel ja 40 aastat hiljem Vladislav IV sõjaväeinseneri F. Gedkanti koostatud Vilniuse plaanil (1648). Neid kujutisi Pranciškus Smuglevičiuse akvarellidega, mis on tehtud vahetult enne 1800. aastat, on selge, et Koiduvärav ja selle ümbrus on aja jooksul muutunud. Koiduvärava Vytis on jäänud samaks kogu perioodi vältel kuni tänapäevani. 1843. aastal joonistas selle Teodoras Narbutas kirjas Simonas Daukantasele. Koiduvärava lähedal voolas Kačerga oja ja seal olid allikad, millest linn veega varustati. Need kanaliseeriti 19. sajandi lõpus. Aastatel 1621–1626 hakkasid paljasjalgsed karmeliidid Medininkai värava lähedale asuma, olles saanud kloostri ja kiriku jaoks maatüki. Esmalt tekkis värava lähedale, linna poolele, karmeliitide klooster. Karmeliidid ehitasid värava lähedale Püha Teresa kiriku, mille rahastas Leedu Suurvürstiriigi asekantsler Steponas Pacas. Kirik pühitseti sisse 1654. aastal. 1668. aastal usaldas Vilniuse valitsus karmeliitidele Püha Teresa kirikus rippuva Jumalaema maali hoolduse. 1671. aastal ehitati selle maali jaoks puidust Vilniuse Aušra värava Püha Risti kabel. Neitsi Maarja, Halastaja Ema, kabel põles maha ja aastatel 1712–1715 ehitati telliskivist kabel, mis on säilinud tänapäevani. Aastal 1671 valis Vilniuse Ülikool oma kaitsepühakuks Koiduvärava Maarja. Siin palvetasid filomaadid ja filaretid. Aastatel 1799–1802, kui venelased linnamüüri koos kõigi väravatega lammutasid, jäeti Koiduvärav terveks, tõenäoliselt seal hoitud ikooni tõttu. Palmipuudepüha lähenedes kogunevad pajuoksakaupmehed traditsiooniliselt Koiduvärava lähedale. Palmipuudepühal õnnistatakse pajuoksi ja kantakse neid pidulikus rongkäigus. Noveena rongkäik lõpeb Koiduvärava kabelis. Moodsa aja suurim pidustus oli paavst Johannes Paulus II külaskäik Koiduväravasse, kui ta palvetajatega koos palvetas. Palverändurid ja turistid on aastaid Koiduväravasse kogunenud, et näha Jumalaema imelist kuju ja väravakabelit.