Klovainių Švč. Trejybės bažnyčia

Klovainių Švč. Trejybės bažnyčia – bažnyčia, stovinti Klovainių miestelyje, 7 km į pietryčius nuo Pakruojo, dešiniajame Daugyvenės krante. Liaudies architektūros formų. Nuo 2026 m. bažnyčia su šventoriaus tvora ir vartais įrašyti į Kultūros vertybių registrą. Istorija Klovainių (Krivaičių) dvaro savininkas Jeronimas Valavičius 1621 m. pastatė medinę bažnyčią. Jai 1624 m. dovanotas Beržinių kaimas, vėliau pakeistas į Laipuškių kaimą, turėjo jurisdiką miestelyje. 1625 m. įsteigta parapija, 1627 m. – parapinė mokykla. 1635 m. bažnyčią konsekravo vyskupas Jurgis Tiškevičius. Klovainiuose nuolat gyveno 3 kunigai. 1690 m. įsteigta altarija. Nuo 1768 m. veikė Šv. Onos draugija, 1792 m. įsteigta Švč. Mergelės Marijos Paguodos draugija, 1908 m. – „Saulės“ draugijos mokykla. Kanauninko Domininko Staševskio rūpesčiu 1825 m. pastatyta parapinė mokykla. 1853–1854 m. pastatyta dabartinė medinė bažnyčia. Ją klebonas Pranas Urbonavičius XX a. pradžioje išdažė, paauksavo altorius. 1916 m. vokiečiai išsivežė 2 varpus, 1925 m. įsigyti nauji. Klebonas Zenonas Karečka (1890–1952) per 10 metų bažnyčią perdengė, išdažė, įdėjo naujas grindis, suremontavo altorius, vargonus. Jis 1945 m. gruodžio 18 d. suimtas ir 1,5 metų kalintas Komijoje. 1987 m. šventoriuje pastatytas paminklas Lietuvos krikšto 600-mečiui, 1993 m. – memorialas tremtiniams. 2000 m. vyskupas Eugenijus Bartulis pašventino naująją kleboniją. 2021 m. minint pirmosios Klovainių bažnyčios 400-ąsias metines, svarbiausios parapijos datos įamžintos atminimo lentoje šventoriaus vartuose. 2021-2022 m. bažnyčia suremontuota: pakeistas stogas, perdažyti fasadai, atnaujinti langai ir durys, sutvarkytas cokolis, atnaujinti šventoriaus vartai. Architektūra Bažnyčia liaudies architektūros formų, stačiakampio plano, vienabokštė. Ji su siauresne presbiterija, trisiene apside. Sienos išorėje apkaltos lentomis vertikaliai, sutvirtintos stulpeliais. Langai su pusės apskritimo arka. Stačiakampis bokštas iškištas, keturių mažėjančių į viršų tarpsnių su smailiu stogeliu. Bokšto viršūnėje ir ant galinio stogo kraigo įtaisyti kaltiniai kryžiai, signatūrinis varpelis. Pagrindinės durys į bažnyčią yra dvivėrės, apkaltos lentelėmis „eglute“. Jų frontonas pusės apskritimo su lapais, vazomis. Bažnyčios vidus halinis, trijų navų, atskirtų kvadratinio pjūvio stulpais su postamentais. Lubos plokščios. Grindys lentų. Yra trys mediniai neobarokiniai altoriai. Šiai bažnyčiai kūrė Jonas Danauskas (1861–1937). Šventoriaus tvora akmenų mūro. Vartai trijų dalių, stulpiniai su raudonų plytų apvadais. Šventoriuje palaidotas Klovainių klebonas Jonas Lapinskas (1904–1985). Iš šiaurės prie šventoriaus glaudžiasi klebonija (buvusi špitolė). Rytinę pusę saugo nedidelis parkelis su seniausiu rajone Klovainių storuoju ąžuolu. Vargonai Vargonus 1884 m. įrengė meistras Juozapas Radavičius (1857–1911). Instrumentas vieno manualo su pedalais, vienuolikos registrų. Vargonų prospektas neobarokinis, nesudėtingos kompozicijos: trys plokščiu priekiu bokšteliai su langeliais pusapskrite arka ir du laukeliai. Raiškūs akanto lapų ir vazų drožiniai vietoje frontonų, lapelių ornamentai prie karnizų. 2011 m. šventovėje pristatyti ir pašventinti nauji iš Olandijos „Johannus“ firmos gauti vargonai „Ecclesia D35“. Galerija Šaltiniai Kazys Misius, Romualdas Šinkūnas. „Lietuvos katalikų bažnyčios“ (žinynas). – Vilnius, „Pradai“, 1993. ISBN 9986-405-05-X // psl. 315 Nuorodos Vyskupijos informacija Klovainių bendruomenė. Klovainių bažnyčios ir parapijos istorija Šiaurės Lietuvos paveldas. Klovainių bažnyčia