Lietuvos Respublikos Konstitucinis Teismas

Lietuvos Respublikos Konstitucinis Teismas – teisminė Lietuvos valdžios institucija, sprendžianti, ar įstatymai ir kiti Seimo aktai neprieštarauja Lietuvos Konstitucijai, o Prezidento ir Vyriausybės aktai – neprieštarauja Konstitucijai arba įstatymams, garantuodama Konstitucijos viršenybę teisės sistemoje ir konstitucinį teisingumą. Konstitucinės priežiūros (kartais vad. konstitucinės justicijos) subjektas. Dirba nuo 1993 m. rugsėjo 15 d. Sudėtis Pagrindinis straipsnis - LR KT teisėjai Sudaro 9 teisėjai, skiriami 9 metams ir tik 1 kadencijai. Kas 3 metai Teismas trečdaliu atnaujinamas. Teisėjus skiria Seimas po lygiai iš kandidatų, kuriuos pateikia Respublikos Prezidentas, Seimo Pirmininkas ir Aukščiausiojo Teismo pirmininkas. Konstitucinio Teismo pirmininką iš šio Teismo teisėjų skiria Seimas Respublikos Prezidento teikimu. Teisėjais gali būti skiriami nepriekaištingos reputacijos Lietuvos Respublikos piliečiai, turintys aukštąjį teisinį išsilavinimą ir ne mažesnį kaip 10 metų teisinio ar mokslinio pedagoginio darbo pagal teisininko specialybę stažą. Į Teismą dažnai yra skiriami teisės mokslininkai ir teisės pedagogai. 2011-2014 m. Konstituciniame Teisme iš 9 teisėjų buvo net 4 profesoriai ir 3 docentai. Tokio lygio, tokio išsimokslinimo Konstitucinio Teismo sudėties iki tol dar nebuvo. Pirmininkai Teismui vadovauja pirmininkas. LR KT pirmininkai: 1993–1999 m. Juozas Žilys 2002–2008 m. Egidijus Kūris 1999–2002 m. Vladas Pavilonis 2008–2011 m. Kęstutis Lapinskas 2011–2014 m. Romualdas Kęstutis Urbaitis 2014–2021 m. Dainius Žalimas 2021–2023 m. Danutė Jočienė 2023–2026 m. Gintaras Goda Teisėjai 2014-2017 m. Dainius Žalimas (pirmininkas), Vytas Milius, Vytautas Greičius, Danutė Jočienė, Pranas Kuconis, Gediminas Mesonis, Elvyra Baltutytė, Egidijus Šileikis ir Algirdas Taminskas. 2023 m. Danutė Jočienė, Elvyra Baltutytė, Gintaras Goda, Vytautas Greičius, Giedrė Lastauskienė, Vytautas Mizaras, Algis Norkūnas, Daiva Petrylaitė ir Janina Stripeikienė. Kompetencija Priima nutarimus bei teikia išvadas. Nutarimai turi įstatymo galią ir yra privalomi erga omnes. Nagrinėja bylas ir priima nutarimus dėl: įstatymų ir kitų Seimo aktų atitikimo LR Konstitucijai; Respublikos Prezidento aktų atitikimo Konstitucijai ir įstatymams; Vyriausybės aktų atitikimo LR Konstitucijai ir įstatymams. Teisės aktas gali prieštarauti LR Konstitucijai dėl normų turinio, reguliavimo apimties, formos ar priėmimo, pasirašymo, paskelbimo ar įsigaliojimo tvarkos. Konstitucinis Teismas teikia išvadas: ar nebuvo pažeisti rinkimų įstatymai per Respublikos Prezidento ar Seimo narių rinkimus; ar Respublikos Prezidento sveikatos būklė leidžia jam ir toliau eiti pareigas; ar LR tarptautinės sutartys neprieštarauja LR Konstitucijai; ar Seimo narių ir valstybės pareigūnų, kuriems pradėta apkaltos byla, konkretūs veiksmai prieštarauja LR Konstitucijai. Kreipimasis Teisę kreiptis su prašymu ištirti teisės akto konstitucingumą turi: dėl įstatymo ar kito Seimo priimto akto – Vyriausybė, ne mažesnė kaip 1/5 visų Seimo narių grupė ir teismai; dėl Respublikos Prezidento akto – ne mažesnė kaip 1/5 visų Seimo narių grupė ir teismai; dėl Vyriausybės akto – ne mažesnė kaip 1/5 Seimo narių grupė, teismai ir Respublikos Prezidentas. Prašyti išvados visais Teismo kompetencijai priskirtais klausimais gali Seimas. Prezidentas gali prašyti išvados dėl Seimo narių rinkimų ir tarptautinių sutarčių. Fiziniai asmenys Konstitucinius skundus gali teikti ir fiziniai asmenys, išnaudoję visas teisinės gynybos priemones dėl priimtų teisės aktų, pažeidžiančių konstitucines teises ir laisves. Norint pateikti skundą KT, tvarka tokia pati, kaip ir teikiant Europos Žmogaus Teisių Teismui, t. y. po Aukščiausiojo Teismo nutarties. Bylos Pakso byla 2004 m. balandžio 6 d. – po Seime inicijuoto apkaltos proceso už Konstitucijos pažeidimus bei priesaikos sulaužymą LR Prezidentas Rolandas Paksas buvo pašalintas iš Prezidento pareigų. 2011 m. Europos Žmogaus Teisių Teismas (Didžioji kolegija) dėl apkaltos tvarka iš Lietuvos prezidento posto pašalinto Rolando Pakso skundo savo sprendime konstatavo, kad „Nuolatinis ir neatšaukiamas buvusio prezidento diskvalifikavimas nuo parlamentinio posto, įvykęs po jo nušalinimo apkaltos tvarka, buvo neproporcingas“. Šaltiniai Nuorodos LRKT svetainė Archyvuota kopija 2015-02-23 iš Wayback Machine projekto. LRKT įstatymas