Kauno menininkų namai

Kauno menininkų namai (KMN) – profesionaliųjų menų centras, veikiantis Kaune, Naujamiestyje, V. Putvinskio gatvėje Nr. 56. Vykdo kultūrinę veiklą, plėtoja šiuolaikinio meno sklaidą, organizuoja ir pristato visuomenei kultūrines programas. Steigėjas – Kauno miesto savivaldybės taryba. Istorija Kauno menininkų namai įsikūrę istoriniame pastate, kuris iškilo 1930–1931 m. pagal architekto Vytauto Landsbergio-Žemkalnio (1893–1993) projektą. Nuo 1930 m. valda priklausė Užsienio reikalų ministerijai. Namas buvo skirtas Vatikano diplomatinei atstovybei Lietuvoje, nors nunciatūra taip jame ir neįsikūrė. 1932 m. pastate buvo įrengta vaikų ligoninė, o sovietmečiu – vaikų darželis. Nuo 1971 m. čia veikė Kūrybinės inteligentijos namai, nuo 1972 m. – Kauno meno darbuotojų namai, 1979 m. pervadinti Kauno menininkų namais (KMN). 1972 m. ir 1979 m. pastatas buvo rekonstruotas pagal Komunalinio ūkio projektavimo instituto architektų Z. Daigio, S. Savicko ir J. Rakštienės projektus. 1981–1982 m., atlikus vidaus remonto darbus, pastatas buvo pritaikytas kultūrinei veiklai. Tuo metu koridorių ir koncertų salės langai buvo įstiklinti dailininko Vytauto Banio vitražais „Mūzos“, kuriuose pavaizduotos šešios graikų mitologijos mūzos – nuolatinės Apolono palydovės ir menų saugotojos. Menininkų namų fojė papuošė dailininkės Aldonos Keturakienės keraminis pano „Pėdsakas“, kurio kompozicija primena koklinę krosnį. Tai autorės technologinis eksperimentas, pasižymintis savitu dekoru ir įdomia modernios keramikos technologija. Atkūrus nepriklausomybę pastatą buvo bandoma perduoti Vytauto Didžiojo universiteto reikmėms, įkurdinti jame įvairias kūrybines sąjungas, privatizuoti. Tačiau Kauno menininkų pastangomis KMN, kurių steigėja buvo Kauno miesto savivaldybės taryba, pradėjo veikti kaip biudžetinė įstaiga, išlaikoma iš miesto savivaldybės biudžeto. 2021–2022 m. atliktas pastato remontas, atnaujintas gretimas Antinių skulptūrų skveras. Kauno menininkų namai savo 50-mečio jubiliejaus proga pradėjo tęstinį projektą – kurti ir kuruoti Kauno žodyną, kuris atspindi miesto vietas ir įvaizdžius, kaunietiško gyvenimo akcentus. Vadovai Laikui bėgant keitėsi ne tik pastato paskirtis, bet ir KMN vadovybė. Per keturis dešimtmečius KMN vadovavo rašytojas Mykolas Karčiauskas, poetė Dalia Teišerskytė, kompozitorius Vladas Švedas, aktorius Antanas Gabrėnas, pedagogas Algirdas Medišauskas, aktorius, režisierius Algimantas Norvilas, keramikas Bernardas Arčikauskas. 1998–2016 m. KMN vadovavo aktorius ir režisierius Viktoras Valašinas. 2016–2017 m. laikinai direktoriaus pareigas ėjo Justinas Kalinauskas, 2017 m. rugpjūtį direktoriaus pareigas perėmė kultūros vadybininkė, taikomosios grafikos absolventė Rūta Stepanovaitė. Veiklos Įsimintiniausias Kauno miesto menininkas Nuo 1998 m. Kauno menininkų namai kasmet rinko labiausiai pasižymėjusį profesionalaus meno kūrėją iš Kauno. Rinkimuose dalyvaujančius kandidatus vertino KMN sudaryta komisija. Vienas iš pagrindinių konkurso vertinimo kriterijų – menininko, užsiimančio profesionalia menine kūryba, pasiekimai praėjusių metų eigoje, jo kūrybinis aktyvumas ir kūrinių sklaida Lietuvoje bei užsienyje. Rinkimų laureatai: Nuo 2018 metų Kauno menininkų namai organizavo Įsimintiniausios Kauno kultūros iniciatyvos rinkimus. Galerija Šaltiniai Nuorodos Oficiali svetainė