Garliavos Švč. Trejybės bažnyčia

Garliavos Švč. Trejybės bažnyčia – bažnyčia, stovinti Garliavoje, prie kelio 130 Kaunas–Prienai–Alytus . Istorija Apie 1797 m. Jonučiuose (2 km į šiaurės vakarus nuo dabartinės Garliavos) pastatyta Jonučių bažnyčia, įkurta parapija. Kadangi Užnemunė tuo laiku priklausė Prūsijos karalystei, tad teko tą vietą atskirti nuo Kauno parapijos, likusios Rusijos valdžioje. Aukštosios Fredos dvarininkas Juozas Godlevskis savo žemėje 1809 m. pastatė dabartinę mūrinę bažnyčią, 1823 m. ją konsekravo Seinų vyskupas Ignotas Stanislavas Čiževskis. 1826 m. rugpjūčio 15 d. buvo įkurta ir Garliavos parapija, o Jonučiuose liko parapijos kapinės (dabartinės Jonučių kapinės). Po 1863 m. sukilimo klebonas Kazimieras Vaišnora kalintas, 1865 m. policijos prižiūrimas. Už politinę neištikimybę vikaras Juozapas Bartusevičius (1826–1885) 1864 m. ištremtas į Sibirą, ten ir mirė. Vikaras Motiejus Radziukynas (1837–1912) 1865 m. irgi ištremtas į Sibirą, į Lietuvą grįžo 1875 m. XIX a. pabaigoje statant Kauno tvirtovę, aukštas Garliavos bažnyčios bokštas tapo vaizdiniu orientyru, galimai naudingu priešo pajėgoms. Dėl to rusų kariai susprogdino jį. Tai pavyko tik iš antrojo karto, kadangi bokštas buvo tvirtai sumūrytas. Teigiama, kad virš šventoriaus vartų esanti Kristaus skulptūra išliko sveikutėlė net per bokštų griovimus, dėl to net rusų kariai pro ją eidami nusiimdavo kepurę arba atsiklaupdavo ar žegnodavosi. Po 1882 m. klebono Petro Budzeikos rūpesčiu bažnyčia padidinta, primūrytos dvi koplyčios. XX a. pradžioje veikė Gyvojo rožančiaus brolija. 1905 m. įsteigta parapijos biblioteka. Ją perėmė 1907 m. įsikūręs „Žiburio“ draugijos skyrius. 1907 m. įsteigta „Žiburio“ mergaičių mokykla, 1908 m. įsikūrusi naujose patalpose. 1912–1914 m. veikė Lietuvių katalikų blaivybės draugijos skyrius, taip pat įsteigęs biblioteką, rengęs viešus vaidinimus, įrengęs arbatinę, kepyklą. Bažnyčioje sumontuoti garsaus lietuvių meistro Jono Garalevičiaus pagaminti vargonai. Per I pasaulinį karą vykstant mūšiams išsprogdinti bažnyčios bokštai, suskilo sienos, sudegė visi klebonijos pastatai. Iki 1923 m. bažnyčia suremontuota. Iki 1924 m. įkurtas Lietuvių katalikių moterų draugijos skyrius. Pagal architekto Stasio Kudoko projektą 1935 m. atstatyti bažnyčios bokštai. Garliavoje daugiau kaip 50 metų kunigavo ir mirė klebonas Pranciškus Leonas (1892–1982). Klebonas Juozas Uleckas (1913–1985) suremontavo bažnyčią. Architektūra Bažnyčia klasicistinė, stačiakampio plano, dvibokštė, su 2 zakristijomis. Aukštos mūrinės šventoriaus tvoros kampuose yra koplyčios. Pastatytas antkapinis paminklas kunigui Viktorui Butkui. Galerija Šaltiniai Nuorodos Vyskupijos informacija Garliavos Švč. Trejybės parapija Archyvuota kopija 2017-09-13 iš Wayback Machine projekto. Garliavos Švč. Trejybės bažnyčia (ModernizmasAteiciai.lt)