Luokės Visų Šventųjų bažnyčia

Luokės Visų Šventųjų bažnyčia – bažnyčia, stovinti Luokės miestelyje. Kultūros paveldo objektas Nr. 1678. Liaudies architektūros formų. Netoli, ant kapinių kalnelio stovi Luokės koplyčia (XIX a. pradžia). Istorija Luokės miestelis pirmąkart istoriniuose šaltiniuose paminėtas pradėjus krikštyti žemaičius. Žemaičių krikšto ir Vytauto Didžiojo įsakyme nurodyta pastatyti Žemaitijoje 8 bažnyčias, iš kurių viena iškilo ir Luokėje. Nors per 6 amžius bažnyčia ne kartą remontuota ir perstatyta, ji iki šiol išlaiko liaudies architektūros formas. 1413 m. žemaičiai pakrikštyti, o netrukus po to, manoma, 1416 m., pastatyta ir Luokės bažnyčia. Tai buvo viena iš 8 bažnyčių, pastatytų per Žemaičių krikštą. Pirmasis Žemaičių vyskupas gyveno būtent Luokėje, 1421–1842 m. Luokė priklausė Žemaičių vyskupams. Istoriniai šaltiniai rodo, kad kelis kartus (XVI a. antroje pusėje ir 1774 m.) bažnyčia buvo atstatyta. 1766 m. sudegė, 1774 m., vadovaujant vyskupui Jonui Lopacinskiui, buvo atstatyta. Nors tikslios priežastys ir datos išlieka nežinomos, užfiksuota tai, kad visus kartus padedant Žemaičių vyskupams, kuriems bažnyčia buvo pavaldi, ir parapijiečiams atstatyti pastatą pavykdavo. 1821 m. pakeisti visi bažnyčios sienojai. 1841 m. parapiją aptarnavo 4 kunigai. Jai priklausė 7 valakai žemės, 15 baudžiauninkų. 1888 m. pristatyta zakristija. XIX a. Luokės parapija buvo viena turtingiausių Žemaitijoje, jai priklausė beveik 8000 žmonių, o amžiaus pradžioje bažnyčia dar kartą remontuota, pastatyta nauja medinė koplyčia. 1863 m. birželio 12 d. kunigas Justinas Siesickis bažnyčioje lietuviškai perskaitė sukilėlių atsišaukimą ir už tai buvo ištremtas į Sibirą. 1888 m. pristatyta zakristija. Architektūra Bažnyčia liaudies architektūros formų, kryžminio plano, su bokšteliu. Šventoriaus tvora akmenų mūro. Jame palaidotas Luokės klebonas Leonas Šapoka (1909–1980) 1980 m. spalio 10 d. naktį nužudytas piktadarių. Galerija Šaltiniai Nuorodos Dekanato informacija