Vytauto Didžiojo universiteto biblioteka

Vytauto Didžiojo universiteto biblioteka (VDUB) ─ universiteto struktūrinis padalinys, įkurtas 1923 m. sausio 1 d. ir veikęs iki universiteto reorganizavimo 1950 m. 1989 m. atkūrus Universitetą, 1990 m. rugsėjo 1 d. atkurta ir biblioteka. Pirmuoju bibliotekos gyvavimo laikotarpiu sukaupto leidinių fondo biblioteka nepaveldėjo, nes jis reorganizavimo laikotarpiu buvo perėjęs kitų Lietuvos bibliotekų dispozicijon. Atkurtoji biblioteka dokumentų fondą formavo iš naujo. Šiuo metu joje saugoma daugiau nei 265 tūkst. spaudinių ir kitų dokumentų, atitinkančių universiteto studijų ir mokslo kryptis, kasmet įsigyjama apie 15–20 tūkst. fondo naujienų. Universiteto bendruomenė turi prieigą prie 43 licencijuojamų duomenų bazių, kuriose gali naudotis daugiau nei 60 tūkst. el. dokumentų (el. knygų, el. žurnalų ir kt. el. dokumentų). Paslaugos teikiamos daugiau nei 11 tūkst. vartotojų, kurie gali naudotis 3 abonementais ir 10 skaityklų su įrengtomis 475 darbo vietomis (78 iš jų kompiuterizuotos). Bibliotekoje dirba 48 darbuotojai. Visi bibliotekos veiklos procesai automatizuoti – nuo 2000 m. veikia integrali bibliotekinė sistema ALEPH 500 (ExLibris, Izraelis). Istorija 1923 m. sausio 1 d. įkurta Lietuvos universiteto mokslinė biblioteka; 1923–1944 m. bibliotekos vadovas – prof. Vaclovas Biržiška; 1930 m. birželio 7 d. Lietuvos universitetas pavadintas Vytauto Didžiojo universitetu, biblioteka – Vytauto Didžiojo universiteto biblioteka; 1924–1944 m. prie bibliotekos veikė Lietuvos bibliografijos institutas, rengęs ir leidęs nacionalinės einamosios bibliografijos žurnalą „Bibliografijos žinios“; 1926 m. išleistas M. Daukšos „Postilė“ faksimilinis leidinys; 1929 m. išleistas S. Daukanto rankraštis „Darbai senovės lietuvių ir žemaičių“; 1934 m. išleistas istoriko K. Jablonskio „Istorijos archyvas“ pirmas tomas; 1937 m. atgaivintas tęstinis leidinys „Mūsų senovė“; 1939 m. dirbo 21 darbuotojas ir 4 praktikantai; 1950 m. bibliotekos fondas – per 400000 leidinių; 1950 m. Universitetas reorganizuotas į Kauno politechnikos ir Kauno medicinos institutus. Bibliotekos fondai atiteko: Kauno politechnikos ir medicinos institutų, Vilniaus universiteto, LKP (b) CK partijos instituto, Lietuvių kalbos ir literatūros instituto, Mokslų akademijos, Kauno viešajai ir kitoms bibliotekoms; 1990 m. rugsėjo 1 d. atkurta Vytauto Didžiojo universiteto biblioteka; 1991 m. atidaryta Informatikos ir gamtos mokslų biblioteka (Vileikos g. 8); 1991 m. atidaryta Užsienio kalbų skaitykla (Laisvės al. 53), 1993 m. skaitykla perkelta ir atidarytas Užsienio kalbų vadovėlių abonementas (K. Donelaičio g. 52), 1998 m. Užsienio kalbų vadovėlių abonementas prijungtas prie Centrinio abonemento (Daukanto g. 28); 1994 m. atidaryta Katalikų teologijos fakulteto skaitykla (Laisvės al. 53), 1999 m. perkelta į Kunigų seminarijos patalpas (Papilio g. 5); 1995 m. pradėta diegti kompiuterinė integrali bibliotekos sistema CICERO (Danijos firma Dantek); 1998 m. atidaryta Didžioji skaitykla (K. Donelaičio g. 52); 2000 m. įdiegta integrali bibliotekinė sistema ALEPH 500 (Izraelio firma ExLibris); 2000 m. atidaryta M. Römerio teisės skaitykla (S. Daukanto g. 28); 2001 m. atidaryta A. Štromo politinių mokslų skaitykla (S. Daukanto g. 25); 2002 m. prie bibliotekos prijungta Socialinio darbo skaitykla (K. Donelaičio g. 52); 2003 m. Didžiajai skaityklai (K. Donelaičio g. 52) suteiktas profesoriaus Vaclovo Biržiškos vardas; 2006 m. išleista „Akiračių“ bibliografija; 2007 m. sukurta bibliotekos žiniatinklio svetainė, parengta pirmoji virtuali paroda; 2007 m. pradėjo veikti VDU mokslinių publikacijų duomenų bazė bei VDU magistrantūros baigiamųjų darbų, daktaro disertacijų ir jų santraukų elektroninių dokumentų informacinė sistema; 2008 m. atidaryta Č. Sugiharos namų skaitykla, įkurta Azijos studijų centro patalpose; 2009 m. pradėti teikti VDU studijų ir mokslo elektroniniai dokumentai į Lietuvos mokslo ir studijų elektroninių dokumentų informacinę sistemą (eLABa); 2010 m. atidaryta prof. L. Gudaičio kabinetas ir skaitykla. 2016 m. Č. Sugiharos namų skaityklos fondai perkelti į V. Biržiškos skaityklą, taip suformuojant Azijos knygų erdvę. Jos veikla koordinuojama kartu su Azijos studijų centru; Paslaugos Bibliotekos išteklių fondo studijoms ir mokslui formavimas, atvirų fondų organizavimas; Vartotojų aptarnavimas skaityklose, abonementuose, virtualioje aplinkoje: leidinių paieška, jų užsakymas, rezervavimas, išduotis (tik bibliotekoje), grąžinimo termino pratęsimas; Tarpbibliotekinis abonementas; Informacijos paieška ir prieiga prie bibliotekos rengiamų katalogų, licencijuojamų ir testuojamų duomenų bazių; Rekomenduojamos interneto nuorodos; Vartotojų informacinio raštingumo kursai; Konsultacijos ir pagalba vartotojams (ieškant teminės, adresinės, faktografinės informacijos kataloguose, duomenų bazėse, internete, bibliografinio aprašo ir literatūros sąrašų sudarymo klausimais); Fondo naujienų ir teminės parodos, renginiai; Interneto paslaugos (ir belaidis internetas); Kompiuterizuotos darbo vietos vartotojams (ir asmeniniams nešiojamiesiems kompiuteriams); Leidinių kopijavimas, spausdinimas, įrišimas, nuskaitymas. Šaltiniai LIETUVNINKAITĖ, Nijolė. Vytauto Didžiojo universiteto bibliotekos istorijos bruožai (1923-1950). Iš Vytauto Didžiojo universiteto ir Lietuvių katalikų mokslo akademijos 70-metis. Kaunas, 1993, p. 115-126. Vytauto Didžiojo universiteto biblioteka [interaktyvus]. Kaunas, 2007-. Atnaujinama kas savaitę. [Žiūrėta 2011-02-21]. Prieiga per internetą: <http://biblioteka.vdu.lt>. Nuorodos Oficiali Vytauto Didžiojo universiteto bibliotekos tinklavietė