Havneeksplosjonen i Beirut

Havneeksplosjonen i Beirut var to store eksplosjoner i havneområdet i Beirut i Libanon den 4. august 2020. Eksplosjonene inntraff klokken 18:08 lokal tid og tok livet av 218 mennesker, mens over 7 000 ble skadet. Eksplosjonene skal ifølge den administrerende direktøren for den libanesiske etterretningstjenesten Sikkerhetsdirektoratet (arabisk: الامن العام‎ or-Amn or-'Aam) blitt forårsaket av 2 750 tonn ammoniumnitrat som var lagret i en hangarbygning i området, etter å ha blitt tatt i beslag av libanesisk tollpersonale. Ammoniumnitrat anvendes for å lage mineralgjødsel, men også bomber og eksplosiver. Stoffet er meget ustabilt og følsomt, og aktiveres ytterligere ved dekomposisjon. Det har også blitt antatt at røyken som spredte seg over byen etter brannene kan være veldig giftig. President Michel Aoun har hevdet at ammoniumnitratet har blitt lagret i lokalet i seks år uten noen form for sikkerhetstiltak, hvilket han mente var uakseptabelt. Etter eksplosjonen ble byens sykehus overfylt og ekstremt hardt belastet. Andre regioner i Libanon og øvrige land bistår i krisesituasjonen. Den første, betydelige mindre eksplosjonen skapte litt røyk og en mindre brann og skulle ifølge vitner likne fyrverkeri. Den andre eksplosjonen var mye større og inntraff 18:08:18 lokal tid. Eksplosjonen ga ristninger i hele landet og de nordligste områdene i Israel, samt på Kypros (240 respektive 265 kilometer fra Beirut). Eksplosjonen var hørbar på Kypros. Kraften var så mektig at 3,3 magnitude på Richters skala ble målt og ifølge vitner ristet bakken som ved et jordskjelv og en oransje ildsky ble spredt over hele byen. Eksplosjonene ble fanget på film ifra flere forskjellige vinkler og opptakene har blitt spredt og rapportert av flere nyhetsbyråer over internett. Eksplosjonen Eksplosjonen anslås å tilsvare 1 til 2 kilotonn TNT og er en av de kraftigste menneskeskapte eksplosjonene bortsett fra atombomber. Den største menneskeskapte eksplosjonen skjedde i Halifax da «Mont Blanc» lastet med ammunisjon eksploderte i Halifax 1917 med en kraft anslått til 2,9 kilotonn. Libanesiske myndigheter har oppgitt at 2700 tonn ammoniumnitrat tilsvarer 1800 tonn TNT og det ble frigitt 2,1 GWh energi. Noen kilder anslår eksplosjonen til 200–500 tonn TNT basert på omfanget av ødeleggelsene. New York Times anslår at 2750 tonn ammoniumnitrat tilsvarer 1150 tonn TNT som er nok til ødelegge alle bygninger innenfor 250 meters rekkevidde og knuse glassruter innenfor 2 km rekkevidde. Den største konvensjonelle bomben i USAs flyvåpen er på 9 tonn TNT. Atombomben utløst over Hiroshima var på rundt 15 kilotonn TNT. St. George-sykehuset 1 km fra eksplosjonssenteret ble så skadet at det måtte stenge og pasientene overføres til andre sykehus. Over 3 km unna ble vinduer blåst ut. Årsak Årsaken til eksplosjonen var ikke umiddelbar klar etter hendelsen. Statlige medier rapporterte tidlig at eksplosjonene skjedde i en bygning som oppbevarte fyrverkeri, mens andre medier rapporterte at eksplosjonen kom fra et oljedeponi, et kjemikalielager eller en bilbombe. Det fantes flere lagerområder i havnen som oppbevarte eksplosivt stoff og kjemikalier, blant annet nitrater. Ammoniumnitratet som skal ha forårsaket eksplosjonene ble 5. august 2020 lenket til det Moldova-flaggede lastfartøyet MV Rhosus, som i oktober 2013 søkte havn i Beirut med motortrøbbel. Fartøyet hadde om bord 2 750 tonn ammoniumnitrat og var i ferd med å frakte det ifra Batumi i Georgia til Beira i Mosambik. Når fartøyet ble forklart ikke å være seiledyktig ble forlatt det av eierne til både fartøyet og lasten, og det russiske og ukrainske mannskapet tilbakeført til sine respektive hjemland. Ammoniumnitratet som fantes om bord ble ført til land og deretter lagret i en hangar i Beiruts havn. Det skipbrudne fartøyet lå igjen i Beiruts havn ved tidspunktet for katastrofen og har sannsynligvis blitt ødelagt av eksplosjonene. Ifølge kilder til Expressen kan den plutselige eksplosjonen av ammoniumnitratet ha blitt forårsaket av sveising i nærheten av lokalet. Skade Bilder har vist veltede biler i store deler av byen og fullstendig istykkerrevne bygninger i hele området nær havnen. Mange bygninger har store fasadeskader selv om de fremdeles står oppreist. Ifølge vitneoppdrag har innbygger fått sine boliger ødelagt så langt som 10 kilometer ifra eksplosjonsstedet. Helikoptre har blitt brukt for å slukke de store brannene etter eksplosjonene. Beiruts nest største kornheis ble ødelagt, som antas å forverre matmangelen i byen og forårsake sult under den allerede sårbare situasjonen etter Koronaviruspandemien 2019–2020 og den lokale finanskrisen. Kontoret Medieselskapet Daily Star, 1,5 kilometer ifra sentret av eksplosjonen har også blitt lagt i grus. Flere velstående bydeler med shoppinggater og barer, blant annet gamlebyen Gemayzé, har også fått store skader. Mange skadede som trengte akutt redning kunne ikke behandles ettersom at sykehusene har blitt ødelagt. Sykehuset Saint George Hospital University Medical Center, mindre enn 2 kilometer ifra eksplosjonens episenter behandlet de skadede pasientene på gaten etter de omfattende skadene på fasiliteten. Flere broer i området har også blitt fullstendig ødelagt. Finlands ambassade, omkring 2 kilometer fra eksplosjonen, oppgis å være helt ødelagt. Ambassadøren Aki Kauppinen sa til avisen Helsingin Sanomat i et intervju at «den eksisterer sannelig ikke lengre». Den australske ambassaden ble kraftig skadet og en australier oppgis å ha omkommet. Også Sør-Koreas ambassade ble skadet. Norges ambassade i Beirut fikk store skader i eksplosjonen og holder stengt. Offer I løpet av morgenen 5. august ble 157 mennesker bekreftet døde og over 5 000 skadet. Dødstallet ble anslått å stige kraftig de følgende dagene. Byguvernøren Marwan Abboud har i en direktesending rapportert ifra hendelsen og meddelt at flere brannmenn har gått bort under slukningen av brannene etter eksplosjonene. Mellom 250 000 og 300 000 mennesker mistet hjemmene sine. Det libanesiske Falangistpartiets generalsekretær Nazar Najarian har blitt bekreftet omkommet i eksplosjonen. Kamal Hayek, visedirektør for det største statseide el-selskapet Électricité du Liban er i en kritisk situasjon. Redningsarbeid og bistand Røde Kors i Libanon har sagt at alle tilgjengelige ambulanser fra det nordlige Libanon, Béqaa og det sørlige Libanon skal kjøres til Beirut for å hjelpe pasienter. Ifølge libanesisk Røde Kors var 75 ambulanser og 375 sykepleiere fra øvrige deler av landet blitt mobilisert for å hjelpe Beirut etter hendelsen. Qatar, Irak og Kuwait uttalte at de ville sende hjelp og bistand til Beirut. Qatars emir, Tamim bier Hamad, bekreftet at Qatar kom til å bistå med to feltsykehus med en sammenlagt kapasitet for 1 000 pasienter. President Michel Aoun sa at hans regjering kom til å bistå med 100 milliarder lire til redningsarbeid og gjenoppbygning av samfunnet. Israel, som normalt ligger i konflikt med Libanon, tok via en tredje part kontakt med libanesiske myndigheter og uttalte at landet ville sende medisin og redningsarbeidere til Beirut. Dette ble bekreftet av Israels forsvarsminister Benny Gantz. EU EUs Emergency Response Coordination Centre opprettet en luftbro for å fly inn nødhjelp og medisinsk utstyr. 19 land hadde per 13. august tilbudt nødhjelp, utstyr og redningspersonell gjennom EU. Reaksjoner Statsminister Hassan Diab har vedtatt at Libanon skal ha landesorg onsdag 5. august. President Michel Aoun har sagt at regjeringen skal bistå de som har mistet sine hjem og Libanons helseminister Hamad Hassan har utlovet at hans parti skal betale kostnadene for behandlingen av de skadede. Beiruts guvernør brøt ut i tårer på TV og mente at hendelsen var en katastrofe for nasjonen. Hizbollah ytret i et skriv ifra sin generalsekretær Sayyed Hasan Nasrallah sine dypeste bekymringer over hendelsen som de kaller en «nasjonal tragedie». Videre har de sagt «En slik katastrofe uten motstykke krever et forent libanesisk folk for å håndtere denne vanskelige prøvelsen». I en kondolansemelding til Libanons president ba kong Harald presidenten om å formidle sin sympati til de som ble berørt av eksplosjonene i Beirut. USAs president Donald Trump har offentlig hevdet at eksplosjonene var et terrorangrep og forårsaket av en bombe. Denne uttalelsen ble kritisert, i og med at ingen offisielle kilder hadde rapportert dette. Representanter for Australia, Kypros, Frankrike, Hellas, Iran, Israel, Moldova, Norge, Palestina, Russland, Storbritannia, Tyrkia og USA, m.fl. har uttrykt sorg over hendelsen og noen har tilbudt akutthjelp eller bistand. Frankrikes president Emmanuel Macron har sagt at «Frankrike står ved Libanons side. Alltid.» og han har selv uttalt at franske ressurser og humanitær hjelp er på vei. Forente nasjonenes generalsekretær, portugiseren António Guterres, uttrykte sine «dypeste kondolanser til ofrenes familier, og selv det libanesiske folket og regjeringen». I en separat uttalelse ønsket Tijjani Muhammad-Bande, president for FNs generalforsamling en rask henting av de skadede og uttrykte sin solidaritet med Libanon. FNs fredsstyrke i Libanon har sagt at de er klare for å tilby assistanse og hjelp. Referanser Eksterne lenker (en) 2020 Beirut explosions – kategori av bilder, video eller lyd på Commons