Eksplozije u Bejrutu 2020.

Eksplozije u Bejrutu 2020. godine izbile su 4. avgusta u Bejrutu, glavnom gradu Libana. Eksplozije su se dogodile u bejrutskoj luci a od posledica iste je najmanje 207 ljudi poginulo i 6500 povređeno. Veliki broj ljudi se vode kao nestali pošto su ostali zarobljeni u ruševinama posle eksplozije. Najmanje 300.000 ljudi našlo se na ulici jer su im kuće uništene a materijalna šteta premašuje deset milijardi američkih dolara. Vlada Libana je proglasila tri dana žalosti i vanredno stanje na tri nedelje. Uzrok eksplozije najverovatnije je višegodišnja nepažnja oko skladištenja eksplozivnog materijala u bejrutskoj luci. Eksplodiralo je 2750 tona amonijim nitrata, koji je bio uskladišten u luci od 2013. godine, bez većeg nadzora. Eksplozija je bila ravna zemljotresu jačine 3,5 stepeni po Rihterovoj skali a čuo se i osetio čak do Kipra. Bila je prisutna i velika količina otrovnih gasova u vazduhu na mestu eksplozije zbog čega su tamošnje vlasti preporučile lokalnom stanovništvu nošenje maski i boravak u zatvorenom prostoru. Pozadina Liban je uveliko pre eksplozije prolazio kroz velike probleme; država se nalazila u ekonomskoj krizi (najvećoj još od Libanskog građanskog rata), koja se posebno odrazila na valutu, a stopa siromaštva u državi je porasla na preko 50%. Osim toga, pandemija virusa korona je preplavila mnoge bolnice u zemlji što je uzrokovalo nestašicu lekova i medicinske opreme. Oktobra 2019. godine u najmanje 70 gradova u Libanu održavani su protesti protiv korupcije u državi, strogih mera štednje i nedostatka osnovne infrastrukture. Demonstracije su naterale tadašnjeg premijera Sada Harija da podnese ostavku. Međutim, ni posle toga se ništa značajno nije promenilo — ekonomska kriza se produbljavala a cene namirnica porasle su do 80%. Oko polovina države živelo je ispod granice siromaštva, a 35% ljudi je bilo nezaposleno. Ukupan nacionalni dug iznosio je 92 milijarde dolara, što je činilo oko 170% državnog bruto domaćeg proizvoda (BDP). Luka Bejrut je glavna luka u gradu i kroz nju godišnje prođe gotovo 3000 brodova a u vlasništvu je libanske vlade. U sastavu luke je bilo 16 pristaništa, 12 skladišta i silos za žito. Jedan deo luke činila je tamošnja pomorska baza. Uzrok Eksplozije Šteta i posledice Žrtve Reakcije Reakcije u Libanu Dvojica zvaničnika u libanskoj vladi su podneli ostavku posle eksplozija; narodni poslanik Marvan Hamadeh i ambasadorka u Jordanu Džordan Čamon smatrajući da je katastrofa pokazala da su neophodne promene u rukovodstvu. U okviru istrage libanske vlade, ukupno je uhapšeno 16 osoba koje se smatraju odgovornim za katastrofu. Šestog avgusta izbile su demonstracije u Bejrutu. Mnogi demonstranti su izjavili da je direktan uzrok eksplozija nemarnost vlasti. Takođe su optužili vladu za korupciju i loše rukovođenje državom. Oni zahtevaju, između ostalog, i ostavku predsednika države. Lokalna policija je bacala i suzavce na nekoliko okupljenih demonstranata ispred libanske skupštine. Kritike na račun libanskih vlasti stigle su od međunarodne zajednice koja je najavila konferenciju kako bi se pomoglo Libanu, ali i u reformi vlade, koju zajednica smatra odgovornu. Predsednik Libana Mišel Aun izjavio je da će početi istraga o eksploziji kako bi se otkrilo da li je ona posledica spoljnog uplitanja ili je u pitanju samo nemar ili nesreća. Specijalni tim Interpola takođe će učestvovati u istrazi. Reakcije u svetu Mnoge države uputile su Libanskoj Republici reči podrške i saučešća. Saučešća su iskazali zvaničnici SAD, UK, Nemačke, Italije, Srbije, Izraela, Irana, Iraka, Katara, Egipta, Jordana, Saudijske Arabije i dr. Razne države su takođe ponudile i poslale humanitarnu pomoć Bejrutu i Libanu. Francuska će organizovati međunarodnu konferenciju za pomoć Libanu, a ključnu ulogu će preuzeti Svetska banka i UN s paketom finansijske pomoći. Jedna od država koja je ponudila pomoć je Izrael čiji su lideri ranije demantovali navode da je ta zemlja imala veze s eksplozijama. Ministarstvo inostranih poslova Nemačke saopštilo je da je osoblje nemačke ambasade povređeno u eksploziji kao i da je sama zgrada ambasade oštećena. Nemačka kancelarka Angela Merkel rekla je da će Nemačka uputiti pomoć Libanu. Francuski predsednik Emanuel Makron lično je posetio Bejrut 6. avgusta; ujedno je i prvi svetski lider koji je posetio Bejrut nakon nesreće. Države i organizacije koje su poslale pomoć Francuska — Francuski predsednik Emanuel Makron izjavio je da će Francuska poslati ekipe civilne zaštite i hitne pomoći kao i nekoliko tona medicinske opreme u Bejrut. Rusija — Ministarstvo za vanredne situacije Rusije poslaće u Bejrut mobilnu bolnicu s lekarima kao i spasioce, stručnjake (ruske službe za fitosanitarni nadzor) s laboratorijom za otkrivanje nove koronavirusne infekcije. Izrael — Turska — Azerbejdžan — Azerbejdžanska Republika doniraće milion dolara humanitarne pomoći. Jermenija — SAD — Američki predsednik Donald Tramp objavio je da su tri velika aviona na putu prema Libanu sa medicinskim osobljem i proizvodima, vodom i hranom. Kanada — Ujedinjeno Kraljevstvo — UK je najavila da će pomoći Bejrutu s pet miliona funti i da će obezbediti medicinsku pomoć kao i pomoć u potrazi za preživelima, izjavio je britanski ministar spoljnih poslova Dominik Rab. Australija — Država Australija najavila je da će dati 1,4 miliona dolara za humanitarnu podršku Bejrutu. Australijska ministarka spoljnih poslova Mariza Pejn je najavila da će se novac uložiti u Svetski program hrane i Crveni krst kako bi se obezbedila hrana, medicinska pomoć i osnovna dobra stanovništvu Bejruta. Ambasada Australije je takođe oštećena u eksploziji. Kina — Holandija — Holandija će poslati ukupno 67 ljudi, među kojima su lekari, policajci i vatrogasci, u Bejrut. Nemačka — Nemačka će poslati 47 spasilaca u Bejrut. Srbija — Predsednik Srbije Aleksandar Vučić uputio je telegram saučešća predsedniku Libana, Mišelu Aunu, povodom eksplozije, i naveo da je Srbija spremna, ako je potrebno i u okviru svojih mogućnosti, pruži pomoć u otklanjanju posledica razaranja glavnog grada Libana. Hrvatska — Republika Hrvatska će poslati više od 120.000 evra pomoći. Evropska unija — Evropska unija angažovala je sistem za civilnu zaštitu kako bi se skupila oprema i ljudstvo da bi se pomoglo glavnom gradu Libana. Planirano je da se pošalje više od 100 vatrogasaca s vozilima i psima tragačima kao i opremom za nalaženje ljudi zatrpani u ruševinama. Češka Republika, Francuska, Nemačka, Grčka, Poljska i Holandija u tome učestvuju i očekuje se da im se pridruže i ostale članice. Ujedinjene nacije — Irak — Država će poslati u Liban šest kamiona hitne medicinske pomoći kao i medicinski tim. Jordan — Kralj Jordana Abdulah II obećao je da će njegova zemlja poslati „poljsku” bolnicu, specijaliste i medicinsko osoblje. Katar — Država Katar će poslati „poljske” bolnice u Bejrut pošto je „tamošnji zdravstveni sistem preopterećen”. Saudijska Arabija — Sirija — UAE — Reference Vanjske veze Slike eksplozije, Gardijan Snimak eksplozije, Večernje novosti Prikaz eksplozije s vode, agencija RT na Jutjubu Razmere eksplozije snimljene dronom, Blic Bejrut — dan posle, B92