Subates luterāņu baznīca

Subates Pestītāja evaņģēliski luteriskā baznīca ir luterāņu baznīca, kura atrodas Augšdaugavas novada Subatē. Baznīcas ēka ir valsts nozīmes kultūras piemineklis. Vēsture Subates pirmā baznīca bija koka ēka, kas celta 1576. gadā luterāņiem. 1662. gadā Vecsubates miesta īpašnieks Gothards Ksavers Zībergs pārgāja katoļticībā un ”pārrakstīja” tajā arī savus zemniekus. 1667. gadā luterāņu draudzes dievnamu piešķīra katoļiem un tas noveda līdz konfliktam, kurā luterticīgie dzimtļaudis tika padzīti no Subates un atrada patvērumu Subates ezera austrumu krastā – Prodes muižā, kas piederēja luterticīgajiem muižniekiem Hektoram Frīdriham un Johanam Reinholdam fon der Ostenzakeniem. 1685. gada jūnijā tika sākta luterāņu baznīcas būvniecība, kas tika pabeigta pēc nepilna gada. Arhitektūra Baznīcas plāna pamatā ir taisnstūris, kura konfigurācija tiecas uz kvadrātu. Baznīcai ir stāvs jumts un četri piramidāli tornīši ēkas stūros. Piektais – pēc izmēra mazākais – zvana tornītis novietots jumta korē. Subates luterāņu baznīca ir vienīgais dievnams Latvijā, kura plāns un telpiskais risinājums ir tuvs 17. gadsimta beigās izplatītajai ideālā protestantu dievnama uzbūves koncepcijai. Baznīcas projekta autora vārds un tautība nav zināma, tomēr stilistiskas paralēles sameklējamas Nīderlandē, kura 17. gadsimtā bija viena no valdošo strāvojumu noteicējām Ziemeļeiropas arhitektūrā. Baznīcas iekārta Baznīcas iekārta tapusi ap 1715.–1720. gadu. Baznīcā atrodas ar ornamentiem un skulptūrām rotāts kokgriezumu ansamblis – altāris, kancele, biktssols, ērģeļu luktas, kristāmtrauka pamatne, gleznas rāmis un ziedojumu trauks. Subates vārds tiek lietots, lai apzīmētu koktēlnieku grupu, kura 17. gadsimta beigās – 18. gadsimta sākumā darinājusi iekārtas virknei baznīcu Latvijā un Lietuvā. Attēlu galerija Atsauces Ārējās saites Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Subates luterāņu baznīca.