Cīravas muiža

Cīravas muiža (vācu: Gut Zierau) bija Kurzemes muiža, kuras centrs atradās mūsdienu Dienvidkurzemes novada Cīravas pagasta Cīravas ciemā. Vēsture 1560. gadā Cīravas muižu ieguva dāņu hercogs un pēdējais Kurzemes bīskaps Magnuss. Pēc tam Cīravas muiža nokļuva Maidelu un Bēru dzimtas īpašumā. 1752. gadā celto Cīravas muižas kungu māju 1875. gadā pārbūvēja neogotiskā stilā pēc T. Zeilera projekta. 1880. gados pabeidza vairāku Cīravas muižas pils iekštelpu apdari, griestu gleznojumos izmantojot renesanses motīvus, ko, iespējams, veica R. Häusermann būvfirma. 20. gadsimta sākumā Cīravas pils bija Manteifeļu-Scēgu dzimtas īpašumā. 1920. gada zemes reformā Cīravas muižu (Zierau) ar pusmuižām sadalīja 55 jaunsaimniecībās. Muižas centru nodeva virsmežniecībai un Meža skolai, kas kungu mājās darbojās līdz 1953. gadam, tad pilī sāka darboties mehanizācijas skola. Līdz 2001. gadam muižas telpās atradās Cīravas arodvidusskola. Pēc vairākkārtējas īpašnieku maiņas Cīravas muižas komplekss nokļuva Danske Bank īpašumā, no kuras 2013. gada pavasarī to iegādājās itālis Davide Degli Esposti. 2018. gada pavasarī Aizputes novada būvvalde veica Cīravas muižas pils apsekošanu, atzina to par vidi degradējošu būvi un uzdeva īpašniekam steidzami novērst ēkas bīstamību. 2020. gadā veikta pils torņa nostiprināšana. Parks Cīravas muižas parka veidošanā piedalījās arī kādreizējais Rīgas parku direktors Georgs Kūfalts. Cīravas parkā aug Eiropas baltegle, duglāzija, asā un Kanādas egle, Eiropas ciedru priede, parastais un sarkanlapu dižskābardis, kizils, sniegoga, korķa koks, sarkanlapainā kalnu kļava, mežvīns, Amerikas irbene. Kopš 1957. gada parks atrodas valsts aizsardzībā. Aiz ainavu parka 30 ha platībā plešas ozolu un skuju koku audze. Atsauces