Jēkabpils baptistu draudzes baznīca

Jēkabpils baptistu draudzes baznīca ir viens no dievnamiem Jēkabpilī, kas tika uzbūvēts 1930. gadā. Baznīca atrodas Zaļajā ielā 5, iepretim Jēkabpils Valsts ģimnāzijai. Vēsture Dievnama celtniecība iesākta draudzes mācītāja Jēkaba Dubelzara darbības laikā, 1929. gadā iepriekš nodegušā koka draudzes nama vietā. 1930. gada decembrī tā tika pabeigta un notika pirmais dievkalpojums. Padomju režīma laikā, 1969. gadā, baznīcas ēkai Komunālā uzņēmuma kombināta strādnieki vardarbīgi noņēma krustu un nojauca tornīti, kas tika darīts ar Jēkabpils rajona un pilsētas vadības pavēli "Saskaņā ar Jēkabpils pilsētas rekonstrukcijas un Sarkanarmijas laukuma pārveidošanas plānu, izvirzās jautājums par Baptistu baznīcas pieskaņošanu kopējam arhitektoniskajam laukuma veidojumam. Sakarā ar to iespējami daži pārkārtojumi ārējā izskatā". Faktiski tas tika veikts vienas fotogrāfijas dēļ, kurā bija nofotografēts iepretim baznīcai laukumā atrodošais Josifa Staļina piemineklis tādā rakursā, ka izskatījās it kā viņš izstieptā rokā turētu baznīcas krustu. Tautas garīgās atmodas laikā, 1991. gadā mācītāja Gunāra Baumaņa kalpošanas laikā, dievnams tika atkal sakārtots, atjaunojot kā krustu, tā arī torni. Draudze Draudzes veidošanās saistīta ar Jēkabpils lielo ugunsgrēku 1880. gadā, pēc kura uz pilsētu tika aicināti namdari no tuvākas un tālākas apkārtnes. Šeit ieradās arī namdari Fritsons un Lapkovskis ar savām ģimenēm no Jaunjelgavas. Viņu sievas Made un Anna jau ir iepriekš apmeklējušas baptistu draudzes sapulces, tāpēc arī Jēkabpilī aktīvi iesaistījās sarunās par garīgajiem jautājumiem un kļuva par pirmajām baptistu draudzes māsām Jēkabpilī. Savukārt P. Šausis un Jānis Saulītis bija pirmie brāļi baptistu draudzē šajā pilsētā. 1881. gada 17. jūnija (pēc vecā stila) agrā rītā Daugavā pie Trešās jeb Krusta salas norisinājās pirmā Bībelīgā pagremde, kristījot jaunās ticības astoņus piekritējus, kuru skaits palielinājās un kuri sāka saukties par baptistu draudzi. Jau pāris gadus vēlāk darbību sāka svētdienas skola bērniem un draudzes koris. Par diakoniem tika apstiprināti Jānis Brūveris un J. Saulītis. Draudzes telpas vairākkārt ir mainītas un atradušās Lielajā, Smilšu un Kalna ielās. 1909. gadā draudze nopirka tagadējo zemes gabalu ar koka namiņu, kurš nodega Pirmā pasaules kara laikā, un sāka tajā darboties. 1911. gadā notika vairākas kristības Daugavā, pretim Dambja ielai. 1920.—1921. gadā draudze saņēma ziedojumus no ASV, kuri tika sadalīti draudzes trūkumcietēju starpā, bet draudzes vajadzībām tiek izīrētas telpas Dārza ielā. Lielu ieguldījumu draudzes dzīvē deva mācītājs Kārlis Lāceklis, kurš vēlākos gados kļuva par Latvijas Baptistu draudžu bīskapu, jo ir spēja 1930. gados apvienot Jēkabpils un Krustpils draudzi. 1996. gadā draudze sāka būvēt svētdienas skolas jauno ēku, kas vēlāk tika pabeigta. 2003. gadā tika uzbūvēts arī Lūgšanu nams (arhitekte Milaida Druviņa), kurā notiek dievkalpojumi baptistu krievu draudzei. Tas atrodas Brīvības ielā 199. Pašlaik draudzē aktīvi darbojas koris, jauniešu pulciņš un svētdienas skola. Jēkabpils baptistu draudze neiesaistās jaunajos garīgajos strāvojumos un akcentē baptistu klasisko atziņu mācību. Attēlu galerija Atsauces Ārējās saites Baznīcas vēsture Arhivēts 2011. gada 10. jūlijā, Wayback Machine vietnē.