Rīgas Svētā Miķeļa kapi

Rīgas Svētā Miķeļa kapsēta ierīkota 1874. gadā kā Svētā Erceņģeļa Miķeļa kapi, ir kapsēta Rīgā Gaujas ielā. Kapsētas teritorija ir 17,9 ha, šajos kapos apbedīti, piemēram, metropolīts bīskaps Antonijs Springovičs, tēlnieks Konstantīns Rončevskis (1875-1935), arhitekts Vladimirs Šervinskis (1894—1975), Antonio Cehīni (Antonino Zecchini), Ādolfs Čaplejēvičs (Adolf Czaplejewicz), arheoloģe Jolanta Daiga, Ilmārs Reinholds Drēziņš, Staņislavs Kambala, Voldemārs Irbe (baskājis Irbīte), gleznotājs Staņislavs Kreics, Ita Kozakēviča, Staņislavs Androvičs, režisors Aloizs Brenčs, diriģents un vijolnieks Leonhards Ostrovskis, aktrise Elvīra Baldiņa, grafiķis Gunārs Krollis, aktieris Oskars Ziemeļnieks, džeza mūziķis Raimonds Raubiško tajos atrodas Teodora Zaļkalna veidotais kapa piemineklis E. un R. Dragoniem (1936). Lai arī 19. gadsimtā tie veidoti kā katoļu un poļu kapi, mūsdienās pie Miķeļa kapiem pieskaita arī bijušos Garnizona, Debesbraukšanas un Musulmaņu kapus. 1925. gadā, kad kapsētas teritorija bija 5 ha platībā, atjaunoja Svētā Erceņģeļa Miķeļa kapu dievnamu jeb kapliču, kā arī veica ceļu un sētas kapitālo remontu, Svētajai Romas katoļu Baznīcai ieguldot pusotru tūkstoti latu. 1957. gadā naktī uz 14. martu tika uzlauzts apustuliskā nuncija Antonio Cehīni kaps un šķirsts. Garnizona kapsēta atklāta nedaudz vēlāk par Apustuļa un Svētā Evaņģēlista Marka kapsētu jeb Markusa kapiem 1880. gados, laika gaitā Garnizona kapsēta saplūdusi kopā ar Miķeļa kapiem. Musulmaņu kapsēta izveidota 1890. gadā. Kapsētā vēl joprojām tiek apglabāti islāmticīgie, ievērojot to reliģiskās tradīcijas, un uz kapakmeņiem krusta vietā ir izkalts islāma reliģiskais simbols — augošs pusmēness, laika gaitā tie ir telpiski saplūduši kopā ar Miķeļa kapiem. Atsauces Ārējās saites https://cemety.lv/public/cemeteries/31?locale=en