Alsungas Mākslu pamatskola

Alsungas Mākslu pamatskola ir skola Alsungas pagastā. Tā atrodas Skolas ielā 11, Alsungā. Skola īsteno vispārizglītojošu programmu. Skolā darbojas vēlēta skolēnu pašpārvalde, kurā iesaistīti 5. — 9. klašu skolēni. Līdz 2022. gadam — Alsungas vidusskola. Vēsture Pirmās ziņas par skolas dibināšanu Alšvangā minētas 1567. gadā, kad Alšvangas muižas īpašnieks Frīdrihs fon Kanics uzcēla luterāņu baznīcu un turpat arī skolas ēku. Skola sekmīgi darbojusies līdz 17. gadsimta sākumam, kad 1634. gadā Alšvangas novads tika nodots Romas katoļu baznīcas pārziņā. Skola savu darbību atsāka 1861. gadā. Alšvangas skolas ēka uzcelta 1875. gadā. Sākumā tā bijusi vienstāva ēka, bet tad vairākkārtīgi pārbūvēta un paplašināta. 1892. gadā skolu pārveidoja par divklasīgu ministrijas skolu. No 1919. līdz 1940 gadam skola darbojās kā Alšvangas sešklasīgā pamatskola. No 1941. līdz 1944. gadam skola darbojās kā septiņklasīga pamatskola un saucās Alšvangas tautskola. 1945. gada skolu pārveidoja par Alsungas vidusskolu un tā darbojās divās ēkās Skolas (tolaik Uzvaras) ielā 11 un Pils (Komjaunatnes) ielā 1. 1968. gada 3. oktobrī Alsungas vidusskolai piešķīra komjaunieša Eduarda Upeslejas (1914—1944) vārdu. 1986. gadā Alsungas vidusskolas skolēni mācības uzsāka jaunuzceltajā skolas ēkā Skolas ielā 11. 1992. gada 13. februārī skolas nosaukumam noņēma E. Upeslejas vārdu. 2022. gadā Alsungas vidusskola tika reorganizēta par Alsungas pamatskolu. Kopš 2024. gada skolas nosaukums ir Alsungas Mākslu pamatskola. Direktori Antons Antonovičs (1945—1947) Minna Kalniņa (1948—1949) Krākupe (pēc laulībām Aļļa) (1949—1950) Hofmane (1950—1951) Viktorija Reinfelde (1951—1953) Kārlis Baumanis (1953—1955) Austra Meldere (pēc laulībām Grundmane) (1955—1961) Irēna Jeromanova (1961—1964) Valdemārs Ankevics (1964—1972) Anna Klaiva (1972—1974) Jānis Preiss — Prūsis (1974—2003) Lija Baumane (2003—2024) Ilze Bloka (kopš 2024. gada) Sasniegumi Mācību priekšmetu olimpiādēs panākumus guvusi Samanta Pētersone: 2013./14.m.g. valsts 2.posma olimpiādēs-1.vieta bioloģijā, matemātikā, 3.vieta- ģeogrāfijā. 2014./15.m.g.valsts 2.posma olimpiādēs -1.vieta bioloģijā, ekonomikā 2.vieta latviešu valodā un literatūrā, matemātikā, bet valsts olimpiādē ekonomikā 3.vieta. 2012./13.m.g.Paula Stašaite Latvijas vēstures pētījumu konkursā „Lietas-likteņa liecinieces” saņēma atzinību, bet Oskaram Kalpakam veltītajā literārās jaunrades konkursā” Uz mājām nu Pulkvedis nāk” tika apbalvota ar braucienu uz Briseli. 2014./15.m.g. LR Saeimas un NATO Parlamentārās Asamblejas organizētajā eseju konkursā „Ko man šodien nozīmē Latvijas dalība NATO” Paula Stašaite ieguva 2.vietu. Absolventi Latvijas Nacionālās Operas un Baleta tenors Juris Vizbulis. Džeza dziedātāja Jolanta Gulbe-Paškeviča. Dziedātāja Ance Krauze, kas sešas reizes saņēmusi Mūzikas ierakstu gada balvu. Dziedātājs Kaspars Markševics jeb Cash. Ģitārists, konkursa “Dzimuši mūzikai” 2015. gada uzvarētājs Miks Akots, Skaņu režisors Jāzeps Arvīds Kulbergs, kas saņēmis «Latvijas Mūzikas ierakstu balvu 2004» par mūža ieguldījumu. Absolventes Ilga Leimane, Lidija Jansone un Marija Steimane saņēmušas Triju Zvaigžņu ordeni. Inga Pūre, komunikācijas zinātņu doktore, Liepājas Universitātes docente sabiedrisko attiecību jomā, privātās profesionālās izglītības iestādes “Pure Academy” dibinātāja. Ārija Ptičkina, pedagoģijas doktore, latviešu valodas mācību grāmatassākumskolai «Zīle» autore, strādājusi Liepājas Universitātē. Daiga Kalniņa, pedagoģijas doktore, vairāk kā 30 mācību grāmatu un metodisko materiālu autore, Latvijas Universitātes Pedagoģijas, psiholoģijas un mākslas fakultātes docente, bijusī BJVIC “Rīgas Dabaszinību skola” direktore. Jānis Kaminskis, inženierzinātņu doktors, asociētais profesors, Rīgas Tehniskās Universitātes Būvniecības inženierzinātņu fakultātes Ģeomātikas katedras vadītājs, dekāna vietnieks zinātniskajā darbā. Zane Lange, Aizupes pamatskolas direktore. Absolvente Lana Bērende 1999. gadā ieguva titulu «Vice Miss Globe», bet Kristīne Zdanovska konkursā “Miss un misters Latvija ‘99” ieguva titulu Miss Foto. Absolvente Emīlija Sonka 1964. gadā izcīnīja zelta medaļu Pasaules čempionātā riteņbraukšanā. Dzintars Striks bija Konkurences padomes priekšsēdētāja vietnieks. Ārējās saites