Riia Vagunitehas

Riia Vagunitehas (läti keeles Rīgas vagonbūves rūpnīca, lühend RVR) oli Läti masinaehitustehas. Oma tegevusaastate jooksul on toodetud peamiselt elektri- ja diiselronge ning tramme. Ajalugu Vagunitehas tegutseb alates 1895. aastast, mil Austria-Ungari päritolu ettevõtja Oscar Freywirth asutas aktsiaseltsi Phoenix. Esimesed töökojad valmisid 1897. aastal arhitekt Carl Johann Felsko projekti järgi Riia lähistele. 20. sajandi alguseks töötas ettevõttes 2000 töölist. Enne Esimest maailmasõda toodeti peamiselt Venemaa turule, sealhulgas ka erivaguneid keisri õukonnale. 1930. aastatel valmis Ford Motor Company litsentsi alusel 332 sõidu- ja 1200 veoautot ning 200 bussi. Nõukogude perioodil tõusis Riia Vagunitehas NSV Liidu suurimaiks elektrirongide tootjaks. Toodeti ka tramme. 21. sajandil on Riia tehase peamised koostööpartnerid olnud Läti, Leedu, Eesti, Venemaa, Valgevene, Gruusia ja Soome raudtee-ettevõtted. Tänapäeval toodetakse diiselronge DR1B ja elektrironge ER2T, ER2TM ja ER9TM. Eesti Riia Vagunitehasese koostööpartner Eestis oli Elektriraudtee AS. Reisijateveoettevõte kasutas elektrironge, mille tehniline hooldus ja remont toimus 1962. aastal valminud Pääsküla veduridepoos. Esimesed viis kolmevagunilist elektrirongi seeriast Sr3 (Ср3) saabusid Eestisse 8. juunil 1958. 1970. aastatel lisandusid uue põlvkonna rongid seeriast ER. Taasiseseisvumise järel liikusid Eesti raudteedel 17 elektrirongi koosseisu: 10 seeriast ER1 (ЭР1), 4 ER2 (ЭР2) ja 3 ER12 (ЭР12). Elektriraudtee müüs 2013. aastal kogu oma vana rongipargi Läti ettevõttele Holdinga Kompānija FELIX Ltd, kuna ettevõte alustas opereerimist uute Stadler Flirt rongidega. Viited Välislingid Ettevõtte koduleht