Brasas tilts

Brasas tilts ir satiksmes pārvads Rīgā pār dzelzceļa līniju Zemitāni—Skulte, kas savieno Rīgas centru un Brasu (Miera iela) ar Mežaparku un Čiekurkalnu (Gaujas iela). Pār Brasas tiltu notiek autobusu un tramvaju satiksme. Braucamā daļa klāta ar asfaltu. Abās brauktuves pusēs, norobežotas ar betona apmalēm, atrodas asfaltbetona seguma gājēju ietves. No 2019. līdz 2023. gadam tiltu pilnībā nojauca un uzbūvēja no jauna. Tas nodots ekspluatācijā 2023. gada novembrī. Vēsture Pirmais elektrovilciens Brasas stacijā pieturēja 1957. gada 20. jūlijā, kam par godu notika īpaša sagaidīšana. Pēc dzelzceļa līnijas elektrificēšanas radās nepieciešamība pie stacijas izbūvēt ceļa pārvadu pāri dzelzceļam, jo tramvaja vadi nevarēja krustot dzelzceļa kontakttīklu. Jaunais Brasas tilts jeb Brasas dzelzceļa pārvads tika atklāts 1959. gadā. Resursu un naudas trūkuma dēļ Brasas pārvada laidums veidots no L veida šķērsgriezuma tipveida sijām, kuras projektētas kādā Ļeņingradas institūtā. 1991. gada janvārī uz Brasas tilta tika izveidotas barikādes, lai sekotu OMON darbībai, kura spēki bija dislocēti kādā katlu mājā Vecmīlgrāvī. 14. janvārī plkst. 18:45 OMON uzbruka pie Brasas tilta, apmētāja mašīnas ar degmaisījuma pudelēm un izraisīja ugunsgrēku. 16. janvārī plkst. 18.30 notika otrs OMON uzbrukums pie Brasas tilta un tika ievainots I. Gudrais. 2010. gada 5. martā pie Brasas tilta plīsa maģistrālais ūdensvads. Ūdensvada plīsuma dēļ bija apturēta gan automašīnu, gan tramvaja, gan dzelzceļa satiksme. Rekonstrukcija 2018. gadā pēc ekspertu slēdziena Brasas tiltu atzina par vissliktākajā stāvoklī esošo Rīgas tiltu. 2019. gada 24. aprīlī uzsāka tilta pārbūvi, veicot nesošo konstrukciju remontu, pārvada seguma, tramvaju sliežu ceļa un kontakttīklu pārbūvi, apgaismojuma pārbūvi, pārvada ietves seguma pārbūvi un margu nomaiņu. 2022. gada 19. maijā atsākās Brasas tilta pārbūves darbi. 2023. gada 9. novembra rītā pārbūvēto Brasas tiltu atvēra satiksmei. Projekta izmaksas sasniedza 16 miljonus eiro, no tiem 11,85 miljonus eiro sedza no Eiropas Savienības Kohēzijas fonda līdzfinansējuma, 418 tūkstošus – no valsts budžeta dotācijas, bet pārējo – no pašvaldības līdzekļiem. Atsauces