Dole saare looduspark

Dole saare looduspark on kaitseala Lätis Vidzemes Salaspilsi piirkonna Salaspilsi vallas. Looduspark asub Dole saare üleujutamata osas ('sinimäed') nime kandva oosi nõlvadel. Kaitseala loodi 1987. aastal, kaitsmaks sealset maastikku, loodust ja kultuuriväärtusi. Looduspargi alale jäävad looduskaitsealune Saulīši mänd, Dole mõisa hiidpuud ja Dolesmuiža paljandid. Tegemist on Natura 2000 alaga. Kultuurimälestistest on kohaliku kaitse all Jaanimäe hiiepaik. Regionaalse kaitse all on Dole mõisaansambel, sealhulgas häärber, park ja mõisavalitseja maja ning mõisavalitseja majas asuv ahi, Dole piiskopilinnuse Uus-Dole linnus ja Vana-Dole linnus ning keskaegne kindlustis Suolaži kants. Elupaigatüübid Kaitsealale jääb kolm kaitstavat elupaigatüüpi: niiskuslembesed serva-kõrgrohustud tasandikel ja mäestikes alpiinse vööndini, karbonaatsed paljandid koos nende lõhedes kasvava taimestuga ja läänetaiga. Saarel on kaitstavatele liikidele väärtuslikeks elupaikadeks Lebjava jõgi ja sealsed kalakasvatustiigid. Geoloogia Geoloogiliselt moodustavad saare erinevad ülemdevoni kivimid – mergel, dolomiit, savi, aleuriit ja Amata lademe liivakivi ning liiv. Aastal 1948 on sealset merglit ka kaevandatud. Pealiskorra moodustavad liivasegune moreen ja kohati ka jõesetted. Saare keskosas leidub turvast. Liigid Loomadest elavad saarel mutt, rebane, kährik, kobras, metskits ja mink. Kahepaikseist ja roomajaist elavad saarel harilik kärnkonn, rohe-kärnkonn, nastik ja arusisalik. Looduskaitsealustest või haruldastest taimedest kasvavad seal vesi-tarnhein, mägitarn, roosakas hõberohi, sügis-vesitäht, murulauk, rohulauk, Inglise vaak, Alpi ristik, metskevadik, väike kivirik, loodtimut, punakas kuldtäht, mugultulikas, karukold, kahelehine käokeel, laialehine neiuvaip, tumepunane neiuvaip, harilik talvik, vesihaljas haguhein, aas-karukell, palu-karukell, nõmmnelk (mõlemad alamliigid), kuradi-sõrmkäpp ja võsu-liivsibul. Sealse linnufauna kohta pärinevad esimesed teated XIX sajandist, mil Alexander Woldemar Löwis of Menar annetas Riia loodusseltsile kolme saarelt tabatud linnu topised. Aastal 1949 uuris saare linnufaunat Viktors Eglītis, aastal 1979 Agris Strazds. Kaitstavatest lindudest elavad kaitsealal jäälind, kassikakk, rukkirääk, must-toonekurg, hallpea-rähn, tamme-kirjurähn, vaenukägu, väiketiir, kaldapääsuke, väikepütt, kukkurtihane, kalakotkas, merikotkas, tuuletallaja, merisk ja jääkoskel. Selgrootutest asustavad saart harilik viinamäetigu, Cochlicopa nitens, suur kiirgtigu, Lithoglyphus naticoides, vesiking, sale lootigu, rohe-tondihobu, suur-rabakiil, metallpõrnikas, eremiitpõrnikas, puumurelane, rüütelöölane, kärbsehunt ja lai-tõmmuujur. Kaitsealal on probleemiks tähk-toompihlakas, mis sealsetes metsades looduslikke liike välja tõrjub. Sealt on leitud ka kurdlehist roosi. Viited Välislingid Kaitseala kaart Kaitsealast Läti looduskaitseameti kodulehel (läti keeles)