Riia Jaani kirik

Riia Jaani kirik (läti keeles Svētā Jāņa Evaņģēliski luteriskā baznīca) on luteri kirik Lätis Riia vanalinnas aadressil Jaani tänav 7 ja kogudusemaja Skārņu tänav 24. Jaani kirik on Läti Evangeelse Luterliku Kiriku kirik. Kirikus peetakse jumalateenistusi pühapäevahommikuti ja kolmapäevaõhtuti. Ajalugu Riia Jaani kirik (saksa k. Johanniskirche, St. Johannis in Riga) asub algse Riia piiskop Alberti piiskopilinnuse kohal. 1234. aastal võtsid dominiiklased tollal veel väikse kabeli üle ja pühitsesid selle Ristija Johannesele, esimene Püha Johannese kirik ehitati aastatel 1234–1297. Hoonet laiendati 1330. ja 1587. aastal. 1522. aastal, kui Riia raad gildide toel määras Andreas Knopkeni luterliku usu jutlustajaks Peetri kirikus ja Sylvester Tegetmeyeri pastoriks Jakobi kirikus (ainult toomkapiitlil oli õigus nendesse kirikutesse pastorid määrata), algasid Riias nn "Pildirüüsted" - luterlasted tungisid Riia kirikutesse, mille tagajärjel hävitati katolikukirikute sisustust ja 1523. aastal katoliku koguduselt ära võeti ka Jaani kirik. Reformatsiooniga, 1523. aasta Riia rae otsusega suleti Riia dominiiklaste klooster ja kirik endise Riia piiskopilinnuse asukohas ja "mustad mungad" aeti Riiast välja. Endist dominiiklaste kloostrit ei kasutatud mõnda aega ning kirik muudeti laoks, hiljem laudaks ja sigalaks. 1555. aastast kasutas linn hoonet, linna arsenalina, kuna ühe kloostrihoone kõrval asus kahurivalukoda). Liivi sõjas 1582. aasta märtsis vallutas Poola-Leedu riigi valitseja Stefan Batory Riia vabalinna, taastas Augsburgi usutunnistusega kõik usuvabadused, Riia raad pidi lubama katoliiklastel uuesti jumalateenistusi pidada ja tagastama neile Püha Jakobi kiriku. Luteri kogudus asus Jaani kirikusse ja taastatud kirikus toimus luterliku koguduse esimene jumalateenistus 29. septembril 1582. Hoonet laiendati 1587. aastal, ehitati uue ja avara renessanssstiilis altariosa, mis valmis kahe aastaga. Altariruumi ehitati ka uus kantsel ja altar ning koguduseruumi uus rõdu. Kirikus oli 1500 istekohta. Kirik põles 31. mail 1677 Riia linna suures tulekahjus sarnaselt Riia Püha Peetri kirikuga, kuid kirik taastati 1677–1683 ja hoonele ehitati uus kirikutorn. 1761. aastal renoveeriti kogu hoone täielikult: uus põrand ja pingid, uus orel, samuti kaks orelirõdu ja kaks külgrõdu jne. 1764. aastal ehitati uus kirikutorn, mis sarnanes vanaga: kaheksanurkne ja kellaga. Kirik sai taas kannatada oktoobris 1944, kui kolm otsest suurtükimürsku tabasid tõsiselt Jaani kiriku katust, hõlmates umbes 750 m2 suurust pinda, samuti hävis pool koguduse saalist ja suur osa altarikatusest ning peaaegu kõik altariaknad purunesid. Kirik taastati Läti NSV ajal, aastatel 1957–1959. Hoone on arhitektuurimälestis, kus on ribilised võlvid ja dekoratiivne läänefrontoon, kolmemahuline altariruum, koguduseruum ise koos müürisammastega on ainult ühemahuline, mis on tüüpiline dominiiklaste nn ait-arhitektuurile. Kirikus on Balti riikide uhkeim võrgusilma kaunistustega võlvitud lagi. Kirikust paremal pool on Riia linnamüüri värav mis viib Jaani hoovi, kus on taastatud osake linnamüürist, mis on enamjaolt hävinud. 1859. aastal oli Riia Jaani kiriku läti koguduse hingekirjas ca 15 000 inimest. Riia Jaani kogudus Riia Jaani kogudust on teeninud luteriusu vaimulikud: 1582–1587, Auervinus Avest (Auervinus thor Avest), Riia Jaani koguduse pastor, Rzeczpospolita valitsusajal Riias 1582–1587, Gerhard zum Brook ehk Paludanus (1545–1590) 1590–1594, Herbert Ulrich (u 1567−1599), Riia Jaani koguduse pastor 1594–1612, Caspar Timm(e), Riia Jaani koguduse pastor 1612–1616, Andreas Schüring (surn. 1616), Riia Jaani koguduse pastor 1617–1628, Caspar Rigemann (surn. 1629), Riia Jaani koguduse pastor 1628–1643, Gregorius Bauer, Riia Jaani koguduse pastor 1643–1662, Herbert Ulrich, Riia Jaani koguduse pastor 1643–1646, Matthias Reland/Reeland/Rölandt (1599–1657), diakon 1646–1650, Johann Hartmann (surn. 1657), diakon 1657–1662, Bruno Hanenfeldt (1618–1681), diakonpastor 1662–1681, Bruno Hanenfeldt (1618–1681), Riia Jaani koguduse pastor 1681–1690, Georg Ulrich, Riia Jaani koguduse pastor 1681–1683, Hermann Zimmermann, Riia Jaani koguduse abiõpetaja 1683, Theodor Friderici (1652–1690), diakonpastor 1690–1708, Liborius Depkin (1652–1708), pastor (Pastor an der St. Johanniskirche) 1709–1710, Anton Gyldenstedt (surn. ~ 1685), Riia Jaani koguduse pastor 1709–1710, Georg Ludovici (1673–1710), adjunktpastor 1710–1724, Nathanael Skodeisky (1697–1769), Riia Jaani koguduse pastor 1724–1750, Caspar Elvers, Riia Jaani koguduse pastor 1750–1758, Rötger Sehdens vanem, Riia Jaani koguduse pastor 1754–1758, Christian Ravensberg (1721–1776), diakonpastor 1758–1776, Christian Ravensberg (1721–1776), pastor 1758–1762, Matthias Holst (1721–1762), diakonpastor 1777–1791, Rötger Sehdens noorem, Riia Jaani koguduse pastor 1792–1806, Johann Precht (1734–1806), Riia Jaani kiriku ülempastor 1806–1822, Paul Tiedemann (Tidemann) (1766–1822), pastor primaris 1806–1819, Karl Heinrich Precht (1771–1819), diakonpastor 1822–1846, Johannes Hermann Trey (1794–1849), ülempastor Riia konsistooriumiringkonnas 1846–1848, Carl Hieronymus Schirren (1796–1848), ülempastor 1846–1849, Heinrich Pehsch (1817–1849), ülempastor 1849–1857, Karl Johann Julius Wilhelm Hillner (1813–1868), ülempastor 1849–1851, Theodor Donatus Weyrich (1821–1900), pastordiakon 1857–1900, Theodor Donatus Weyrich (1821–1900), ülempastor (Pastor primas) 1858–1882, Karl Müller (1829–1882) (läti k. Jānis Kārlis Millers), ülempastor 1882–1885, Theophil Gaehtgens (1847–1919), ülempastor 1885–1918, Ernst Ewald Bernewitz (1849–1918), ülempastor Liivimaa konsistooriumiringkonnas 1900–1948, Jānis Meirens (saksa Johannes Meyren) (1868– pärast 1925), I pihtkond (1918–1948), ülempastor 1910–1918, Theodor Praetorius (1878–1945) 1918–1933, Alfred Giehm/Gimis (1872–1933), Riia Jaani kiriku ülempastor, II pihtkond (1918–1948), ülempastor 1946–1967, Arvīds Rūdolfs Kauliņš (1904–1965), I pihtkond, ülempastor 1943–1944, Arvīds Rūdolfs Kauliņš (1904–1965), II pihtkond, ülempastor 1945–1946, Gustavs Tūrs, II pihtkond, ülempastor 1965–2007, Jānis Liepiņš, ülempastor Riia eesti kogudus 1918–1940 tegutses Riia Jakobi eesti kogudus Riias erinevate kirikute juures. 1918. aastal, kui kogudus siirdus Jakobi kirikust vabanenud endisesse vene sõjaväe garnisoni Riia Peeter–Pauluse kirikusse, mis varem kuulus õigeusklikele ja mis asus Riia vanalinna külje all asuvas garnisonilinnakus ehk Tsitadellis, sai kogudus Peeter–Pauluse nimeliseks. 1913–1919 teenis kogudust Theodor Tallmeister, 1923–1938 Arnold Häusler 1938–1940 oli eesti Peeter–Pauluse koguduse kirikuõpetaja Otmar Pello. Peeter–Pauluse kirik võeti koguduselt ära seoses nõukogude sõjaväebaasi tulekuga 1939. aasta sügisel. Aastatel 1941–1944 ja 1959–1986 teenis eesti kogudust Edgars Jundzis. Lisaks teenis aastatel 1947–1958 kogudust jutlustajana Jüri Muul (ka Juris Muuls, 1899–1976). 1940. aastate teisest poolest kasutab eesti kogudus Jaani kirikut. Kogudus taasalustas tegevust jumalateenistusega 29. oktoobril 1989. aastal. Riia eesti Peeter–Pauli koguduse (läti k. Rīgas igauņu Pētera-Pāvila evaņģēliski luteriskā draudze) hooldajaõpetaja oli aastatel 1989–2020 Valdek Johanson. 2022. aastast teenib Riia eestlasi Valga Peetri-Luke koguduse õpetaja Margus Suvi. Viited Kirjandus Christian August Berkholz, Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger Riga's. Abth.1, Geschichte der einzelnen Kirchen nebst chronologischem Verzeichniss der Prediger und statistischen Auszügen aus den Kirchenbüchern, Riga: J. Bacmeister, 1867, seite 108-119 Välislingid Sv. Jāņa baznīcas vēsture un tās pirmssākumi, läti keeles