Lielais Pelečāres purvs

Lielais Pelečāres purvs (saukts arī Lielais purvs, Pelečāres purvs, Pelēčāres purvs, Pelēčores pūrs) ir augstais purvs Austrumlatvijas zemienē. Kopš 1977. gada purvs ir īpaši aizsargājamā dabas teritorija, dabas liegums, iekļauts arī Natura 2000 īpaši aizsargājamo teritoriju tīklā. Dabas lieguma vidus un ziemeļu daļa atrodasJēkabpils novada Atašienes pagastā, pārējā lieguma teritorija iekļauj Līvānu novada Rudzātu pagastu, Preiļu novada Sīļukalna pagastu un Madonas novada Varakļānu pagastu. Lielais Pelečāres purvs ir starptautiskā putniem nozīmīgā vieta. Dabas lieguma platība ir 5683 ha. Tam nav izstrādāti individuālie aizsardzības un izmantošanas noteikumi, kā arī dabas aizsardzības plāns. Klimats Salīdzinot ar citiem Latvijas rajoniem, šeit ir ļoti augsta aktīvo temperatūru summa, diezgan garš bezsala periods (135—145 dienas) un karsta vasara. Ziemā sniega sega 20. gadsimta beigās parasti bija līdz 25—35 cm. Fauna un flora Purvs ir svarīga putnu aizsardzības teritorija. Tā malās atrodas meži, kuros ligzdo dažādu sugu dzeņi. Liegumā ir sastopamas daudzas īpaši aizsargājamas putnu sugas, kuru vidū ir minamas: klinšu ērglis melnais stārķis, rubenis, mednis, pļavu lija, peļu klijāns, mazais ērglis; vēsturiski bijusi sastopama melnkakla gārgale. Dabas lieguma teritorijā ir sastopami arī zirgskābeņu zilenītis un lielais tritons — īpaši aizsargājamas kukaiņu un abinieku sugas. Purvs īpaši nozīmīgs zosveidīgo putnu migrācijai. Purvs aktīvi izmantots dzērveņu lasīšanai. Ezeri un purvi Purva teritorijā atrodas daudz mazu ezeriņu un akaču, kā arī vairāki purvi kā lielā purva sastāvdaļas, to vidū: Bojāru purvs, Morku purvs, Deigļu purvs un Garais purvs. Purvā vairākas mežainas salas — Zaļā sala, Miežu sala, Bernāta sala, Tārpsala, Lineņsola (Linu sala), Ošsala, kurā atrasti seno latgaļu dzelzs kara cirvji. Atsauces Ārējās saites Lielais Pelečāres purvs, Dabas aizsardzības pārvalde Teiču un Pelečāres purvi, BirdLife International