Kurjanova järve looduspark

Kurjanova järve looduspark on kaitseala Lätis Latgales Ludza piirkonna Līdumnieki vallas. Looduspark asub Kurjanova järve kallastel. Kaitseala loodi 2004. aastal, kaitsmaks Kurjanova järve kui üht vähestest Läti järvedest, millest suurema osa moodustavad kaitstavad biotoobid ja kus kasvab kolm looduskaitsealust taimeliiki (nõtke näkirohi, väike näkirohi ja hüdralill). Lisaks on Kurjanova järv teadaolevalt ainus Läti järv, kus kasvab kaks looduskaitsealust näkirohu liiki. Kaitseala pindala on 263 ha, see on ühtlasi ka Natura 2000 ala. Sellest 70,3 hektarit võtavad enda alla metsad, kus kasvab valdavalt haab. Neist 7,3 ha suurune ala moodustab kaitstava biotoobi. Metsades elavad metskits, põder, mäger, metssiga ja kobras, järve kallastel on nähtud ka saarmaste jälgi. 125,5 hektarit võtab enda alla Kurjanova järv. Selle valgla on 2,1 km². Järves on üks saar pindalaga 0,2 ha. Järve kaldad on lauged ja madalad, välja arvatud loodekallas. Põhjakallas on metsane. Põhi on liivane või savine, kohati katavad seda suured kivid. Põhja on moodustunud kuni 5 meetri paksune sapropeeli kiht. Sinna suubub kolm kraavi, välja voolab Kurjanka jõkke suubuv kraav. Järve lõunakaldal asub Kurjanova karjamõisa park. Veetaimedest esinevad järves kõõluslehed, vesikatk, vesikuused, vesikarikad, osjad, pilliroog, vesikupud, hundinuiad, kõrkjad ja kalmused. Kaladest elavad järves haug, ahven, särg, latikas, ahven, nurg, roosärg, linask, vähemal määral ka harilik hink, koger ja kiisk. Aastal 1952-1977 kasutati Kurjanova järve tööstuslikuks kalapüügiks. Toona saadi seal peamiselt kiiska ja haugi. Kuni aastani 1993 asus järve lõunakaldal suurfarm, mille läheduses on veetaimestik ka peale sulgemist rikkalikum. Viited Välislingid Kaitsealast Läti looduskaitseameti kodulehel