Kuja (dabas parks)

Kuja ir dabas parks Vidzemē, Madonas novada austrumu daļā. Izvietots Kujas upes vidustecē 19,6 km garā upes posmā Sarkaņu un Mētrienas pagastos Austrumlatvijas zemienes Aronas paugurlīdzenuma austrumu daļā. Dabas parkā parasta ir mozaīkas veida lauksaimniecības zemju un mežu ainava gar Kujas upi. Visbiežākie ir platlapju – egļu meži. Kujas un tās pieteku palienes ir savulaik meliorētas, bet tagad daudz kur dabiski atjaunojas. Bioloģiskā nozīme Dabas parks „Kuja” izveidots 2004. gadā, lai saglabātu teritoriju kā unikālu putniem nozīmīgu vietu ar izcili augstu putnu sugu daudzveidību, taču galvenais iemesls ir Latvijas un Eiropas nozīmes īpaši aizsargājamās putnu sugas mazā ērgļa Aquila pomarina augstais ligzdošanas blīvums. Teritorijas mozaīkveida ainava nosaka tajā sastopamo putnu, bezmugurkaulnieku un augu sugu lielo skaitu. Dabas parkā ir vērtīgi īpaši aizsargājami meža, pļavu, upju un ezeru biotopi. Parka teritorija aizņem 10 788 ha, no tiem 4409 ha ir meži. Teritorijā konstatētas 29 aizsargājamas putnu sugas. Nozīmīgākās no tām ir mazais ērglis Aquila pomarina (zināmas 90 ligzdošanas vietas), melnais stārķis, ķikuts, mazais ormanītis, niedru lija, pļavu lija, ziemeļu gulbis un purva pūce. Vēl teritorijā konstatētas 9 zīdītāju, 7 bezmugurkaulnieku, 9 augu, 5 sūnu un 14 ķērpju īpaši aizsargājamas sugas. Parks ir Eiropas putniem nozīmīga vieta un Natura 2000 teritorija (kods LV0304200). Kujas dabas parka režīms Parkā izveidotas četru līmeņu dabas aizsardzības zonas: Regulējamā režīma zona ietver mazā ērgļa un melnā stārķa ligzdošanas biotopus un dabisko meža biotopu kompleksu. Šajā zonā iekļautas tikai mežu platības. Pavisam parkā ir 50 šādu mikroliegumu. Sezonas lieguma zona ietver šo ligzdošanas vietu pieguļošās meža platības, nodrošinot netraucētu ligzdošanas periodu. Neitrālā zona ietver ciemu teritorijas un ceļus, kā arī 50 m zonu abpus īpaši norādītiem ceļiem, speciāli iedalītas vietas lauksaimniecības attīstībai, lauku viensētas un 100m rādiusa zonu ap tām. Pārējā parka teritorija ietilpst dabas parka zonā un šī zona izveidota, lai saglabātu tai raksturīgo mozaīkas ainavu, saglabājot tās ekstensīvu apsaimniekošanu. Parkā biotopu uzlabošanai un mazā ērgļa medību atvieglošanai vasaras otrajā pusē tiek izpļautas pļavas un vairākkārt gadā speciāli – invazīvais augs Sosnovska latvānis. Rudenī un ziemā ap vecajiem ozoliem izcērt pamežu. Vēsture Dabas parkā Sarkaņu pagastā Ižezera gultnē ezera ZA daļā pie "Ezerlauku" mājām atrodas Ižezera ezermītne, kurai piešķirts valsts nozīmes arheoloģiskā pieminekļa statuss. Līdz 20. gadsimta vidum pa Kujas upi pludināja kokus un izpļāva pļavas. 20. gadsimta vidū aizsāka plašu teritorijas meliorāciju, labākai notecei iztaisnoja un padziļināja upju gultnes. Kolhoza laikā lauksaimniecības zemes lietoja piena lauksaimniecības uzturēšanai – parasti kā ganības, pļavas vai tīrumus. Šai laikā minerālmēslu kaisīšanai uzbūvēja Praulienas lidlauku, ko tagad izmanto deltaplanieristi. Dabas parku šķērso bijušā Madonas-Lubānas dzelzceļa trase, kura slēgta 1990. gadā. Pēc 1991. gada daudzas pļavas aizauga ar krūmiem, taču kopš 2004. gada to apsaimniekošana atjaunojusies. Dabas pieminekļi Parka dienviddaļā netālu no Kujas upes aug Auziņu paeglis (apkārtmērs 2,10 m). 2006. gadā paegli izgāza vētra, un tas pašlaik nīkuļo. Citi ievērojami objekti ir dižakmeņi Velna skroderis un Plātes akmens, kura tilpums pārsniedz 10 m3. Atsauces Ārējās saites Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kuja. Kuja, Dabas aizsardzības pārvalde Kuja, BirdLife International