Laidu muiža

Laidu muižas kungu māja ir agrākais muižas īpašnieku nams Laidu pagastā. Laidu muižas apbūve (pils, pārvaldnieka māja, ratnīca-klēts) un parks ir valsts nozīmes arhitektūras pieminekļi. Apbūve veidota simetriski ap pagalmu. Pilij abās pusēs, viena otrai pretī atrodas klēts-ratnīca un pārvaldnieka māja, kuras ar pili savieno vārti vienotā būvapjomā. Pārvaldnieka māja ir vecākā ēka muižas kompleksā. Gandrīz simts gadus ēkā atradās Laidu pamatskola, kuru slēdza 2022. gadā. Mūsdienās muiža ir pārtapusi par starptautisku mākslinieku rezidenci un atvērtu kultūrtelpu. Vēsture Laidu muižas (vācu: Laiden) pirmsākumi meklējami 16. un 17. gadsimta mijā. Pēdējais Kurzemes bīskaps Magnuss 1562. gadā to izlēņoja kambarkungam E. fon Ganckovam. Pēc Piltenes apgabala izveides tā piederēja Manteifeļu-Cēges dzimtai, bet no 17. gadsimta vidus līdz 18. gadsimta vidum — Brinkenu dzimtai. 1720. gadā muižu ieguva Mirbahu dzimta, savukārt no 1750. gada tā bija Taubju dzimtas īpašumā. 1797. gadā muižu ieguva Liepājas tirgotājs H. F. Bordēls, kurš nopirka arī muižnieka titulu un kļuva par fon Bordēliusu. No viņa 1808. gadā fon Manteifels nopirka muižu savai meitai Johannai fon Lambsdorfai, un turpmāk tā palika Lambsdorfu dzimtas īpašumā. Muižas kungu māja un saimniecības ēkas celtas no 1800. līdz 1810. gadam neoklasicisma stilā. Pils iekštelpās saglabājušies vērtīgi griestu gleznojumi un vēsturiskas interjera detaļas. 19. gadsimta vidū grāfs Lambsdorfs ap pili ierīkoja plašu muižas parku. Tajā tika iestādītas dažādas svešzemju koku sugas, tostarp Kaukāza baltegle, Sibīrijas baltegle, asā egle, Maķedonijas priede un Veimuta priede. Pēc 1920. gada zemes reformas, 1921. gadā muižas centrā ierīkoja skolu. Otrā pasaules kara gados ēkā 1945. gadā atradās vācu armijas hospitālis, bet pēc kara beigām tajā atkal darbojās pamatskola. Mūsdienas Pēc Laidu pamatskolas slēgšanas pils tika pasargāta no degradācijas. Kuldīgas novada dome noslēdza bezatlīdzības lietošanas līgumu uz 10 gadiem ar biedrību "Radošais Visums" (vadītāja – teātra scenogrāfe un kostīmu māksliniece Inga Bermaka), kas uzņēmās muižas ēkas uzturēšanu, pakāpenisku atjaunošanu un kultūras dzīves veidošanu. Šobrīd Laidu muiža ir mājvieta starptautiskai mākslinieku un meistaru rezidencei, kurā viesojušies simtiem radošo personību no dažādām valstīm. Sadarbībā ar organizāciju "Dirty Deal Audio" (vadītājs Kristaps Puķītis) muižā ir izveidota unikāla telpiskās skaņas jeb Ambisonics atvērtā studija, kas kalpo kā bāze skaņas mākslinieku eksperimentiem un izglītībai. Komplekss darbojas kā atvērta publiskā telpa, kur apmeklētāji var aplūkot izstādes (piemēram, keramiķes Kristīnas Potapovas porcelāna darbus), piedalīties festivālos un baudīt radošo gaisotni. Radošo profesiju pārstāvjiem ir iespēja pieteikties darbam muižas rezidencē. Attēlu galerija Literatūra Alberts Zarāns. Latvijas pilis un muižas. Castles and manors of Latvia. Rīga, 2006. ISBN 9984-785-05-X Ārējās saites Laidu muižas mākslinieku rezidences vietne Laidu muiža portālā Redzet.lv (attēlu galerija un vēsture) Atsauces