Jelgava (stacija)

Jelgava (arī Jelgava I) ir svarīga mezgla stacija, kurā savienojas piecas dzelzceļa līnijas — uz Rīgu, Tukumu, Liepāju, Krustpili un Šauļiem, tā atrodas Jelgavā, 43 kilometru attālumā no Rīgas Pasažieru stacijas. Jelgavas stacija lielākoties tiek izmantota kā kravas stacija, kurā diennakts laikā tiek apstrādāts ap 60 kravas vilcieniem. Jelgava ir elektrovilcienu maršruta Rīga—Jelgava galapunkts, kā arī caur Jelgavu kursē dīzeļvilcieni uz Liepāju. Stacijā darbojas biļešu kase. Jelgava ir trešais lielākais dzelzceļa mezgls Latvijā pēc Rīgas un Daugavpils dzelzceļa mezgla. Jelgavas dzelzceļa stacijas ēka ir otrā lielākā dzelzceļa stacijas ēka pēc Rīgas pasažieru dzelzceļa stacijas ēkas. Blakus Jelgavas stacijai kādreizējā dzelzceļnieku dzīvojamā ēkā atrodas Latvijas dzelzceļa vēstures muzeja Jelgavas ekspozīcija. Kopš 2023. gada 27. decembra Jelgavas stacijā katru dienu apstājas Lietuvas dzelzceļa apkalpotie starptautiskie vilcieni Rīga–Viļņa un Viļņa–Rīga. Kopš 2025. gada 10. februāra šie reisi pagarināti līdz Valgai. Vēsture Stacijas ēka celta 1868. gadā reizē ar dzelzceļa būvi (arhitekts Oto Dīce) un saglabājusies līdz mūsdienām (kaut arī stipri cietusi abu pasaules karu laikā). Pirmā pasaules kara laikā Vācijas okupācijas iestādes uzbūvēja dzelzceļa līniju Jelgava—Šauļi—Tilzīte ar Eiropas standarta sliežu platumu. Starp Pirmo un Otro pasaules karu caur Jelgavu kursēja starptautiskais vilciens Nord-Express maršrutā Rīga—Jelgava—Kēnigsberga—Berlīne. 1972. gadā tika atklāta pasažieru elektrovilcienu satiksme uz Rīgu. 1970. gados caur Jelgavas staciju tika atjaunota arī starptautiskā satiksme, no Rīgas kursēja bezpārsēšanās vagoni maršrutos Rīga—Jelgava—Viļņa—Varšava—Berlīne, Rīga—Varšava, Tallina—Varšava. Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas no Rīgas caur Jelgavu vēl kursēja starptautiskie vilcieni Lietuvas virzienā (uz Šauļiem, Mažeiķiem, Viļņu, Minsku, Truskavecu, Gomeļu, Karaļaučiem u.c.), kā arī vietējās satiksmes vilcieni Rīga—Jelgava—Ventspils, Rīga—Jelgava—Tukums II, Rīga—Jelgava—Meitene. Jelgava bija galapunkts vilcienam Krustpils—Jelgava. 1990. gados starptautisko un vietējo pasažieru vilcienu satiksme caur Jelgavas staciju krasi samazinājās un pēc 2000. gada pasažieru vilcienu kustība minētajos maršrutos pakāpeniski tika pārtraukta. 2012. gada augustā un 2013. gada maijā, kā arī 2014. gada augustā sakarā ar ceļu darbiem posmā Skrīveri—Krustpils starptautiskie vilcieni uz Pēterburgu, Maskavu un Minsku uz Krustpils staciju vairākas dienas kursēja caur Jelgavu. 2018. gada 29. septembrī caur Jelgavu sāka kursēt pasažieru vilciens Rīga—Viļņa—Minska—Kijiva. Starptautiskais vilciens kursēja ik pa 4 dienām, pieturēja arī Jelgavā. No 2019. gada vasaras beigām bija plānots starptautiskā vilciena maršrutu pagarināt līdz Tallinai, diemžēl šī ideja netika realizēta. Sakarā ar ārkārtas situācijas izsludināšanu koronavīrusa pandēmijas dēļ no 2020. gada 17. marta līdz turpmākam paziņojumam Rīgas—Kijivas starptautiskā maršruta pasažieru vilcieni tika atcelti. Seni attēli Pasažieru pārvadājumi Jelgavas stacija kalpo kā galapunkts elektrovilcieniem Rīga—Jelgava un Jelgava—Rīga, un šeit divas reizes nedēļā piestāja vilciens Rīga—Liepāja un Liepāja—Rīga, reizēm tiek norīkoti arī papildu vilcieni. No 2015. gada 1. jūnija Jelgavas stacijā darbdienās apstājās dīzeļvilcieni Rīga—Dobele un Dobele—Rīga. Kopš 2023. gada 31. jūlija Dobeles reisi pagarināti līdz Liepājai. Ceļā līdz Rīgas Pasažieru stacijai ir jāpavada aptuveni 49 minūtes (dīzeļvilcieniem mazāk), līdz Dobeles stacijai aptuveni 24 minūtes, bet līdz Liepājas Pasažieru stacijai aptuveni 2 stundas un 30 minūtes. Biļetes cena 2015. gadā bija 2,05 EUR līdz Rīgai; 1,55 EUR līdz Dobelei, bet līdz Liepājai — 5,90 EUR. Jelgava ir A biļešu zonas gala stacija. Katru dienu stacijā apstājas arī Valga—Rīga—Viļņa un Viļņa—Rīga—Valga vilcieni, tomēr tie kalpo kā tranzītreisi, kurus nav iespējams izmantot atsevišķi tikai posmā Jelgava—Rīga. Ceļā līdz Viļņas Pasažieru stacijai ir jāpavada aptuveni 3 stundas un 45 minūtes, biļetes cena ir 23 vai 32 EUR, atkarībā no izvēlētās klases. Sliežu ceļi Pārsvarā elektrovilcieni pienāk un atiet uz Rīgu no 32. strupceļa, kā arī daži elektrovilcieni no 33. strupceļa. Ļoti reti (dažas reizes gadā) elektrovilcieni pienāk un atiet no 2. galvenā ceļa. No 1. ceļa atiet un pienāk Liepājas virziena dīzeļvilcieni. Ikrītu un svētdienu vakaros no 2. ceļa pienāk un atiet dīzeļvilcieni Nr.724 un Nr.722 Liepāja—Rīga. 3. ceļu izmantoja Kijivas starptautiskais vilciens, notika Latvijas lokomotīves maiņa pret Lietuvas lokomotīvi un otrādi. Elektrificēts ir 1., 2., 32. un 33. sliežu ceļš. 2015. gada 3. augustā stacijā uzsāka platformu modernizāciju. Attēlu galerija Literatūra T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 47. lpp. ISBN 978-9984-38-698-0 Ārējās saites Jelgavas stacija (Wikimapia) Jelgavas dzelzceļa mezgls PSRS ģenerālštāba kartē Arhivēts 2021. gada 23. maijā, Wayback Machine vietnē. «Jelgavas stacijas aerofoto». Arhivēts no oriģināla, laiks: 2013-06-30. Skatīts: 2012-08-23. Jelgavas dzelzceļa stacija - vārti uz Kurzemi YouTube Atsauces