Rīgas Valsts 1. ģimnāzija

Rīgas Valsts 1. ģimnāzija (saīsinājumā RV1Ģ vai RV1.ģ) ir vispārējās pamata un vidējās izglītības iestāde Rīgā. Tā ir pilsētas senākā skola. Ģimnāzija specializējas matemātikas un valodu padziļinātā apgūšanā. Mācības šajā skolā notiek latviešu valodā. Kopš 1996. gada ģimnāzija piedalās Starptautiskā bakalaurāta mācību programmas realizācijas projektā. Skolai kā pirmajai Latvijā dibināta absolventu un draugu biedrība ar mērķi finansiāli atbalstīt skolu. Skolā darbojas jauniešu koris "Kamēr...". Kopš 2009. gada Draudzīgā aicinājuma fonda skolu reitingā un kopš 2013. gada (izņemot 2021. gadu) Ata Kronvalda fonda Latvijas skolu reitingā Rīgas Valsts 1. ģimnāzija ieņem pirmo vietu ģimnāziju grupā. Lai iegūtu vietu skolā, ir jāiztur matemātikas konkurss, kurā uz vienu vietu pretendē 8-10 skolēni. 9. klases noslēgumā skolēniem jāiztur vēl viens matemātikas konkurss, lai saglabātu vietu skolā. 2019. gadā konkursam uz 10. klasi pieteicās vairāk nekā tūkstoš Latvijas 9. klašu skolēnu. Vēsture Skolas pastāvēšanai iespējams izsekot līdz pat 1211. gadam, kad bīskaps Alberts Rīgā nodibināja Svētās Marijas katedrāli un pie tās — Livonijas bīskapijas domkapitula klosteri. Kādā 1239. gada 19. aprīļa dokumentā minēts, ka domkapitula sholastiķis (mācību pārzinis) bijis kanoniķis Heinrihs, kas uzskatāms par pirmo zināmo Rīgas Doma klostera skolas vadītāju. Skola atradās Doma baznīcas krustejā un bija paredzēta katoļu garīdznieku sagatavošanai. Tās mācību programma atbilstoši viduslaiku latīņu skolu tradīcijai bija sadalīta triviuma ciklā — gramatika, retorika un dialektika. 1524. gadā luterāņu sarīkotajos baznīcu grautiņos katoļu Doma klostera skolu slēdza. 1528. gadā Rīgas rāte skolu no jauna atvēra kā laicīgu pilsētas otrās pakāpes skolu un par Domskolas pirmo rektoru iecēla Nīderlandes kalvinistu sludinātāju Jākobu Batusu (Jacobus Battus, miris 1546. gadā). Pēc viņa Domskolas rektori bija Retgers Pistorijs (no 1538) un Hermanis Vilkens (1554—1561), vēlākais Heidelbergas Universitātes rektors, kas savās publikācijās par burvestībām pieminējis Rīgas apkārtnes vilkačus. Skolā bija trīs klases, kurās mācīja klasiskās valodas, gatavojot tālākām studijām universitātēs. Zviedru Vidzemes laikā ar Zviedrijas karaļa Gustava II Ādolfa lēmumu 1631. gadā uz Doma skolas bāzes izveidoja Rīgas Akadēmisko ģimnāziju. Tajā bija trīs augstākās klases, kurās uzņēma pēc piecu klašu Domskolas beigšanas. Pirmie ģimnāzijas profesori bija Hermanis Samsons (ģimnāzijas inspektors), Johans Struborgs un Johans Hēfelns, vēlākie profesori bija Johans Brēvers (filozofija, vēsture, teoloģija), Johans Rihmanis (filozofija), Henings Vite (retorika un vēsture), Johans Pauls Mellers (jurisprudence un matemātika), kas ģimnāzijā izveidoja observatoriju ar diviem teleskopiem. Ģimnāzijā tika rīkoti publiski disputi un priekšlasījumi, kas saglabājušies līdz mūsu dienām. 1656. gadā ģimnāzijas ēka Otrā Ziemeļu kara laikā krievu bombardēšanas dēļ tika nopostīta, un 1675. gadā Zviedrijas karalis Kārlis XI nodibināja otru pilsētas ģimnāziju — Kārļa liceju (latīniski: Schola Carolina), kas atradās pie Sv. Jēkaba baznīcas. Rīgas Akadēmiskā ģimnāzija pie Rīgas Doma darbu atsāka 1678. gadā. Pēc Rīgas ieņemšanas Lielā Ziemeļu kara laikā 1711. gadā ģimnāzijas klases tika slēgtas, tomēr turpināja darboties Rīgas Domskola, kurā pakāpeniski atjaunojās klasiskās ģimnāzijas tradīcijas. Šajā periodā skolā strādāja vēlākais filozofs Johans Gotfrīds Herders (1764—1769) un rektora amatā bija ievērojamie apgaismības laikmeta darbinieki Karls Filips Mihaels Snells (1780—1787) un Kārlis Gotlobs Zontāgs (no 1788). 1787. gada 12. jūlijā pēc Krievijas ķeizarienes Katrīnas II rīkojuma tika svinīgi atklāta jaunā ģimnāzijas — Rīgas liceja — ēka Pils laukumā 2 (ēka celta 1785.—1787. gadā, arhitekts Matiass Šonss). 1804. gadā Vidzemes guberņas izglītības reformu laikā Domskolu pārveidoja par Rīgas apriņķa galveno mācību iestādi — Rīgas 1. apriņķa skolu, 1861. gadā — par Rīgas reālģimnāziju, kurā mācījās arī Vilhelms Ostvalds (1864—1871), bet 1873. gadā — par Rīgas Pilsētas ģimnāziju (Real- resp. Stadt-Gymnasium zu Riga). Publiskai apskatei Rīgas pilsētas reālģimnāzijā 1869. gadā atklāja Rīgas pilsētas gleznu galeriju. 1874. gadā pēc Rīgas galvenā arhitekta Johana Daniela Felsko projekta uzcēla tagadējo skolas ēku Raiņa bulvārī 8. Rīgas pilsētas gleznu galerija 1879. gadā pārcēla uz netālo Kerkoviusa namu (tagad Kalpaka bulvārī 4). Šajā laikā skolā mācījušies Jānis Pliekšāns, Pēteris Stučka un citi vēlākie latviešu sabiedriskie darbinieki. Veco skolas ēku pie Doma baznīcas nojauca 1888. gadā, būvējot pilsētas muzeju. Rusifikācijas periodā 1894. gadā skolu pārveidoja par klasisko ģimnāziju, vēlāk — par valsts ģimnāziju (Государственная гимназия) ar krievu mācību valodu. 1919. gadā Stučkas valdība pārdēvēja to par Rīgas 1. vidusskolu ar latviešu mācību valodu, Latvijas Republikas laikā tika atjaunota Rīgas pilsētas 1. ģimnāzija, kuras direktors ilgu laiku bija Jānis Stiprais (1922–1935), tad Jānis Lapiņš (1935—1939). Pēc Latvijas okupācijas skolu atkal pārdēvēja par Rīgas 1. vidusskolu un 1944. gadā nosauca tās pirmā direktora Leona Paegles vārdā. Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas skola atguva Rīgas 1. ģimnāzijas vārdu, bet 1996. gada to pārdēvēja par Rīgas Valsts 1. ģimnāziju. 2024. gadā Rīgas dome apstiprināja jaunā mācību satura dabaszinātņu un tehnoloģiju jomu mācību centru izveidi Rīgas 72. vidusskolā un Rīgas Valsts 1. ģimnāzijā par kopējo summu 1 228 000 eiro, no kuriem valsts budžeta aizdevuma apmērs ir 1 105 200 eiro, bet Rīgas pašvaldības budžeta līdzfinansējums – līdz 122 800 eiro. Skolas nosaukumu maiņas Pēc Latvijas Nacionālā arhīva datiem, Rīgas Valsts 1. ģimnāzija piedzīvojusi vismaz 15 dažādus nosaukumus: 1211.—1528. — Domkapitula klostera skola 1528.—1631. — Rīgas pilsētas Domskola 1631.—1710. — Rīgas Akadēmiskā ģimnāzija 1711.—1804. — Rīgas Domskola (klasiskā ģimnāzija) 1804.—1860. — Rīgas 1. apriņķa skola 1861.—1873. — Rīgas Reālģimnāzija 1873.—1894. — Rīgas Pilsētas ģimnāzija ar reālskolas un ģimnāzijas klasēm (1874. gadā pārcēlās uz tagadējo skolas ēku Troņmantnieka (Raiņa) bulvārī 8) 1894.—1895. — 8 klašu klasiskā ģimnāzija 1896.—1919. — Valsts ģimnāzija 1919.—1920. — 1. vidusskola 1920.—1940. — Rīgas pilsētas 1. ģimnāzija 1940.—1944. — Rīgas 1. vidusskola 1944.—1990. — Ar Darba Sarkanā Karoga ordeni apbalvotā Rīgas L. Paegles 1. vidusskola 1990.—1996. — Rīgas 1. ģimnāzija 1996.—pašlaik — Rīgas Valsts 1. ģimnāzija Zināmie skolas vadītāji (1229—1919) ap 1239. mācību pārzinis (scholasticus) Domkapitula kanoniķis Heinrihs 1528.—1538. rektors Jakobs Batuss (Jacobus Battus, miris 1546) no 1538. rektors Retgers Pistorijs (Bekers) 1554.—1561. rektors Hermanis Vilkens (Vilikinds, Vitekinds) ap 1576. rektors Georgs Marsovs 1579.—1589. rektors Heinrihs Mellers 1589.—1596. rektors un inspektors Johans Rīvijs no 1631. ģimnāzijas inspektors Hermanis Samsons 1669.—1677. rektors Georgs Lauterbahs no 1681. rektors Mihaels Pinsderfers (Pinsdörffer) 1755.—1765. rektors un inspektors Johans Gothelfs Lindners 1765.—1780. rektors Gotlībs Šlēgels 1780.—1787. rektors Karls Filips Mihaels Snells 1788.–1792. rektors Kārlis Gotlobs Zontāgs līdz 1804. rektors Johans Augusts Albanuss 1876.–1896. direktors Gothards Švēders 1917.–1919. direktors Bernhards fon Holanders Skolas absolventi Eriks Ādamsons, rakstnieks Francis Balodis, arheologs un vēsturnieks Anete Bērtule, LTV žurnāliste Gunārs Birkerts, arhitekts Leonīds Breikšs, dzejnieks Johans Brēvers, Rīgas Akadēmiskās ģimnāzijas profesors Uldis Cērps, finansists Kārlis Čerāns, datorzinātnieks, politiķis Tomass Dukurs, skeletonists Indulis Emsis, politiķis Jānis Endzelīns, valodnieks Māris Gailis, politiķis Lūcija Garūta, komponiste Kaspars Gerhards, politiķis Armīns fon Gerkāns, arheologs Ivars Godmanis, politiķis Dāvids Hieronīms Grindelis, farmaceits, ķīmiķis, ārsts un dabaszinātnieks Kārlis Hūns, gleznotājs Ģirts Jakovļevs, aktieris Heinrihs Johans Jannaus, publicists Toms Kreicbergs, rakstnieks Oļģerts Kroders, teātra režisors Harijs Liepiņš, aktieris Georgs Mancelis, latviešu valodas vārdnīcas Lettus (1638) autors Haralds Mednis, kordiriģents Emilis Melngailis, komponists Garlībs Merķelis, rakstnieks, žurnālists Pauls Mincs, jurists un sabiedriskais darbinieks Vilhelms Ostvalds, Nobela prēmijas laureāts Johans Jakobs Frīdrihs Vilhelms Parots, dabaszinātnieks un ceļotājs Jānis Pliekšāns (Rainis), dzejnieks un sabiedriskais darbinieks Mārtiņš Pļaviņš, pludmales volejbolists Māris Purgailis, politiķis Einars Repše, politiķis Bruno Rubess, uzņēmumu administrators Ādolfs Skulte, komponists Pēteris Stučka, jurists un politiķis Kārlis Šadurskis, matemātiķis un politiķis Heinrihs fon Štorhs, ekonomists, Pēterburgas Zinātņu akadēmijas loceklis Aleksandrs Šērers, ķīmiķis, Pēterburgas Zinātņu akadēmijas loceklis Jākobs Vilde, vēsturnieks Edgars Vimba, botāniķis un mikologs Literatūra Rīgas valsts ģimnāzija: atmiņu krājums, 1920.—1944. (red. Leo Beinerts u.c.). Melburna: Pirmās Rīgas valsts ģimnāzijas absolventu biedrības redakcijas kolēģijas izd., 1982. — 207 lpp. Atsauces Ārējās saites Rīgas Valsts 1. ģimnāzijas mājas lapa klase.lv - Iespēja meklēt Rīgas Valsts 1. ģimnāzijas absolventu kontaktinformāciju International Baccalaureate Organisation