Riia Püha Peetri kirik

Riia Püha Peetri kirik (läti keeles Rīgas Svētā Pētera baznīca) on luteri usu kirik Lätis Riia vanalinnas. Kirik on ühtlasi Riia üks sümboleid ja linna üks külastatavamaid vaatamisväärsusi. Kirikut on esimest korda mainitud 1209. aastal ja seega on see linna vanim pühakoda. Kooriosa laiendati aastatel 1406–1409, 30 meetri kõrgusele, Peetri kiriku ehitus viidi lõpule torni lisamisega 1491. aastal. Reformatsioon Liivimaal algas Peetri kirikus, kus oli jutlustaja Andreas Knopken, Peetri kirikust sai Liivimaal alates 1522. aastast Riia reformatsiooniliikumise keskus. Kiriku rekonstrueerimine toimus 17. sajandi lõpupoole, mil läänefassaad ja portaalid uuendati barokkstiilis. Samal ajal uuendati kirikutorni ja suurendati selle kõrgus 64,5 meetrini. Aastate jooksul sai torn kolm korda rängalt kannatada: see varises kokku 1666. aastal ja ehitati uuesti üles, kuid 1677. aastal hävitas linna tulekahju ka selle uue hoone. Riia Püha Peetri kiriku (saksa k. St. Petri in Riga) tornikiivril olev kuldne kukk on Riia sümbol. 1859. aastal oli Riia Püha Peetri koguduse hingekirjas 11 578 inimest. Peetri kirik oli keskajal Riia kihelkonnakirik ja saksa luterliku koguduse peakirik kuni baltisakslaste ümberasumiseni 1939. aastal. Kirikuhoone hävis Teise maailmasõja ajal 1941. aastal 29. juunil, kuid kirik taastati nõukogude ajal aastatel 1967–1983. 1973. aastal valminud torni paigaldati elektriline lift, mis viib külastajad 72 meetri kõrgusele teisele galeriile. Hoones paigaldati taas 51 meetri kõrgusele tornikell, mis sarnaneb eelmise, 1746. aastast pärit kellaga ja mängib iga kolme tunni järel läti rahvaviisi. 2022. aastal anti kirik üle Läti Evangeelse Luterliku Kiriku (LELK) ja saksa Peetri koguduse toetatud sihtasutusele. Arhitektuur Arhitektuuriliselt on kirik ehitatud gooti ja varajase baroki stiilis. Kirikus eksponeeritakse samuti Roland’i rüütli skulptuuri, kes oli varem Riia raekoja platsil. Kiriku kõrgus on 123,5 m. Enne Riia teletorni (368,5 m) valmimist 1985. aastal oli kirik linna kõrgeim hoone. Interjöör Vaatamisväärsused Riia Peetri kirikus asuvad reformaator Andreas Knöpkeni hauakivi, messingist suur küünlajalg 1596. aastast, Riia bürgermeister Adam Hinrich Schwartzi (1678–1762) vappepitaaf, Riia raehärra Wilhelm Barclay de Tolly (1675–1735) vappepitaaf, Conrad von Lindensterni (1675–1752) vappepitaaf, bürgermeister Georg Raesi (1680–1745) vappepitaaf, bürgermeister Johann Valentin Holsti (1711–1772) vappepitaaf, raehärra Johann Holländeri (1669–1732) vappepitaaf, bürgermeister Melchior von Wiedau (1679–1735) vappepitaaf, Liivimaa õuekohtu assessori Johann von Brevern (1695–1735) vappepitaaf, raehärra Samuel Fellmanni (1687–1748) vappepitaaf, bürgermeister Johann Grote (1654–1732) vappepitaaf, bürgermeister Georg Berensi (1684−1753) vappepitaaf, raehärra Johann Heinrich Hasti (1706-1788) vappepitaaf. Riia raehärra Johann (Hans) Benckendorffi (maetud 1615) hauakivi, 1605. aasta Salaspilsi lahingus hukkunud Franz Ringenbergi hauakivi, Claus Kempe küünlajalg 1682, Tilmann von Huikelhoveni (1636–1707) hauakivi, ülempastor Dolmani (surn. 1656) epitaaf, Georg von Dunte ja Anna von Dreylingi hauakivi, Liivimaa õuekohtu asepresidendi, Venemaa justiitskolleegiumi asepresidendi, Liivimaa maanõuniku Hermann von Brevern (1663–1721) hauatähis, Riia raehärra Eberhard Bulmerincqi (1686−1745) hauatähis, bürgermeister Johann von Schultzeni (1676−1746) hauatähis, raehärra August von Nisseni (1693−1761) hauatähis, raehärra ja Ķieģeļi, Lēdurga, Ajaži, Krüdenershofi mõisa pärushärra Dietrich von Zimmermanni (1681−1740) hauatähis, rentmeister Conrad von Lindensterni (1675–1753) hauatähis, raehärra Michael Schilderi (1698−1755) hauatähis, raehärra Matthias Ulrich Poorteni (1698−1775) hauatähis, ülemfoogt Melchior von Caspari (1686–1742) hauatähis, bürgermeister Andreas Gothani (1681−1757) hauatähis, bürgermeister Gotthard von Vegesacki (1686−1774) hauatähis, raehärra Georg Gottfried Brockhauseni (1701−1752) hauatähis, bürgermeister Peter Schievelbeini (1687−1771) hauatähis, bürgermeister Liborius Depkini (1716−1782) hauatähis. Von Fischeri (1736), von Rautenfeldi (1772), Blau Bürger-Companie (1743), von Langerhansenite (1747), Tilmann von Huikelhoveni (1761), Hollanderide (1744) hauakamber. Riia Püha Peetri kogudus 1522–1539, Andreas Knopken (surn. 1539), luteriusu jutlustaja 1542–1552, Sylvester Tegetmeyer 1553–1558, Joachim Möller (surn. 1558) 1558–1577, Rötger Becker (circa 1510–1577), Riia Püha Peetri kiriku ülempastor, Riia toomkooli rektor 1545–1554 1577–1581, Matthias Knopken, (surn. 1581) 1587–1587, Georg Neuner 1587–1593, Paul Oderborn (1555–1604), Riia Püha Peetri kiriku ülempastor 1596, Jodocus Holste, (surn. 1581) 1599–1612, Johann zu Dahlen (surn. 1612), Riia Püha Peetri kiriku ülempastor 1607–1616, Simon zum Dahlen (Simon thom Dale) (surn. 1647), diakon/jutlustaja 1612–1616, Andreas Baumann (surn. 1616), Riia Püha Peetri kiriku ülempastor 1616–1643, Hermann von Samson (1579–1643), Riia Püha Peetri kiriku ülempastor 1616–1631, Werner von Tiffenbrock (surn. 1631), diakon 1644–1646, Johann von Graven (surn. 1646), Riia Püha Peetri kiriku ülempastor 1644–1646, Schotto Kahlen (surn. 1657), diakon 1646–1656, Johann Dolmann (1595–1656), Riia Püha Peetri kiriku ülempastor 1646–1647, Peter Bauer, diakon 1647–1656, Hermann Pröbsting (ca 1605–1657), diakon 1656–1657, Schotto Kahlen (surn. 1657), Riia Püha Peetri kiriku ülempastor 1656–1657, Johann Hartmann (surn. 1657), diakon 1657, Justus Biesemwinckel (1628–1657), diakon 1658–1700, Johannes Brever (1616−1700), Riia Püha Peetri kiriku ülempastor ja Riia superintendent Riia konsistooriumiringkonnas 1658, Johann Krüger, diakon 1659–1671, Andreas von Diepenbrock (1624−1698), diakon 1671–1682, Eberhard Ludovici (Ludwig) (1630−1691), diakon 1682–1685, David Caspari (1648–1702), diakon 1685–1691, Hermann Zimmermann, diakon 1691–1698, Joachim Sever (1654–1698), diakon 1698–1700, Arnold Fuhrmann (1663–1710), diakon 1700–1702, David Caspari (1648–1702), Riia Püha Peetri kiriku ülempastor ja Riia superintendent 1700–1702, Hermann Zimmermann, Riia Peetri koguduse pastor 1702–1710, Liborius Depkin (1652–1708), Riia Püha Peetri kiriku ülempastor 1702–1710, Johann von Diepenbrock (surn. 1710), diakon 1712–1736, Heinrich von Bruiningk (1675–1736), Riia Püha Peetri kiriku ülempastor ja Liivimaa kindralsuperintendent 1712–1720, Bartholomäus Depkin (1682–1746), diakon 1720–1722, Eusebius Schönland (1681–1722), diakon 1722–1725, Gebhard Christoph Tan(c)k (1679–1744), diakon 1725–1736, Georg Caspari (1683–1743) (de), diakon 1736–1737, Andreas Willebrand (1652–1737), Riia Püha Peetri kiriku ülempastor 1736–1737, Johann Fontin (1684–1737), diakon 1737–1743, Nathanael von Skodeisky (1697–1769), diakon 1738–1746, Bartholomäus Depkin (1682–1746), Riia Peetri kiriku ülempastor 1743–1744, Christian von Sixtel (surn. 1759), diakon 1744–1746, Johann Christoph Gericke (1696–1759), (arhi)diakon 1746–1755, Johann Nikolaus Wilhelm Schul(t)ze (1710–1824), Riia Peetri kiriku ülempastor 1746–1755, Joachim Fanter, diakon 1755–1759, Nathanael von Skodeisky (1697–1769), Riia Peetri kiriku ülempastor 1755–1759, Immanuel Justus von Essen (1719–1780), diakon 1759, Christian von Sixtel (surn. 1759), Riia Peetri kiriku ülempastor 1759, Gottfried Albrecht Lado, diakon 1759–1780, Immanuel Justus von Essen (1719–1780), Riia Peetri kiriku ülempastor 1759–1764, Anton Bärnhoff (1733–1800), (arhi)diakon 1764–1777, Karl Leopold Stössiger (1733–1777), diakon 1764–1780, Anton Bärnhoff (1733–1800), nädalajutlustaja 1777–1780, Justus Johann Willisch (1731–1800), diakon 1780–1781, Gottlieb Schlegel (1739–1810) (de), diakon 1780–1781, Anton Bärnhoff (1733–1800), ülemnädalajutlustaja 1781–1787, Martin Andreas von Reusner (1718–1787), Riia Peetri kiriku ülempastor 1781–1787, Liborius von Bergmann (1754–1823), diakon 1788–1800, Anton Bärnhoff (1733–1800), Riia Peetri kiriku ülempastor 1788–1790, Johann Christoph Pottmeyer (1751–1817), arhidiakon 1788–1790, Gottlieb Schlegel (1739–1810), ülemnädalajutlustaja 1790–1800, Gotthard Hermann Josephi (1756–1822), (arhi)diakon 1800, Johann August Leberecht Albanus (1765–1839), diakon 1800–1806, Karl Heinrich Precht (1771–1819), arhidiakon 1801–1823, Liborius von Bergmann (1754–1823), Riia Peetri kiriku ülempastor 1806–1823, Matthias Thiel (1775–1843), diakon 1823–1832, Johann August Leberecht Albanus (1765–1839), Riia Peetri kiriku ülempastor, pastor primas 1823–1838, David Gustav von Bergmann (1787–1848), arhidiakon, Riia konsistooriumiringkonnas 1838–1843, Matthias Thiel (1775–1843), Riia Peetri kiriku ülempastor, pastor primas, Riia konsistooriumiringkonna Riia superintendent ja Riia linnakonsistooriumi viitsepresident 1838–1843, Peter August Poelchau (1803–1874), diakon 1843–1848, David Gustav von Bergmann (1787–1848), Riia Püha Peetri kiriku ülempastor ja Riia superintendent 1843–1850, Martin Daniel Taube (1802–1857), arhidiakon 1848–1874, Peter August Poelchau (1803–1874) (de), Riia Peetri kiriku ülempastor 1850–1865, Jakob Matthias Heinrich Hedenström (1806–1865), arhidiakon 1850–1857, Reinhold Hilde (1820–1857), nädalajutlustaja 1865–, Harald Gottlieb Poelchau (1829–1892), diakon 1875–1894, Johannes Matthias Lütkens, Riia Peetri kiriku ülempastor 1886–1892, Harald Gottlieb Poelchau (1829–1892), Riia Peetri kiriku ülempastor, Liivimaa konsistooriumiringkonnas 1896–1906, Karl August Emil Kaehlbrandt (1836–1907), Riia Peetri kiriku ülempastor Carl Theodor August Hellmann (1836–1914), Riia Peetri kiriku ülempastor 1906–1908, Peter Poelchau (1870–1945) (de), Riia Peetri kiriku ülempastor 1913–1920, Karl Keller (1868–1939), Riia Peetri kiriku ülempastor Peetri kiriku saksa kogudus lahkus 1939. aastal Lätist, kui baltisakslased lahkusid Lätist. Galerii Viited Kirjandus Christian August Berkholz, Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger Riga's. Abth.1, Geschichte der einzelnen Kirchen nebst chronologischem Verzeichniss der Prediger und statistischen Auszügen aus den Kirchenbüchern, Riga, 1867, seite 13-36 Führer DURCH DIE St. Petri-Kirche zu Riga., ZUSAMMENGESTELLT VON Dr. Arthur Poelchau. RIGA. DRUCK VON W. F. HACKER. 1901. Välislingid Kiriku koduleht