Žaiylin piiri

Žaiylin piiri (kirg. Жайыл району, Žaiyl raionu) on hallintopiiri Tšüin alueella Kirgisiassa. Sen keskus on erillinen Kara-Baltan kaupunki. Piirin pinta-ala on 3 200 neliökilometriä. Siellä oli arviolta 59 635 asukasta vuonna 2025. Kahdesta erillisestä osasta koostuva piiri rajoittuu idässä Moskovan ja lännessä ja keskiosassaan Panfilovin piireihin, etelässä Narynin ja lounaassa Talasin alueisiin sekä pohjoisessa Kazakstaniin. Se käsittää Tšüin laakson (500–1 000 metriä merenpinnasta), Kirgiisivuorten pohjoisrinteet (korkein kohta 4 442 metriä) ja Suusamyrin laakson asutun eteläosan (2 000–2 400 metriä). Seudun ilmasto on mantereinen. Keskilämpötila on Tšüin laaksossa tammikuussa –7,7 ja heinäkuussa 23,5 ja Suusamyrissa vastaavasti –22,3 ja 13,5 astetta. Vuotuinen sademäärä on laaksoissa 350–450 ja vuorilla 600–800 millimetriä. Tärkeimmät joet ovat Tšüi, Kara-Balta, Suusamyr ja Batyš Karakol. Jokilaaksoissa kasvaa pensaikkoa ja vuorten rinteillä katajia. Vuonna 1927 perustettuun piiriin kuuluvat Ak-Bašatin, Sary-Koon, Suusamyrin, Taldy-Bulakin, Žaiylin ja Yntymakin maalaiskunnat, joissa on yhteensä 35 kylää. Vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan piirin (johon tuolloin kuului myös Kara-Baltan kaupunki) asukkaista 61,0 prosenttia oli kirgiisejä, 24,9 prosenttia venäläisiä ja 2,6 prosenttia ukrainalaisia. Piirin kautta kulkevat Kazakstanista Kirgisian pääkaupunkiin Biškekiin johtava maantie ja rautatie sekä Biškekin ja Ošin välinen maantie, jonka varrella on Töö-Ašuun tunneli. Asukkaiden pääelinkeino on maatalous. Tärkeimmät viljelykasvit ovat viljat, sokerijuurikas, maustekasvit, peruna, vihannekset ja hedelmät. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, hevoset, siat ja siipikarja. Teollisuus on keskittynyt Kara-Baltaan. Nähtävyyksiä ovat keskiaikaisen Šiš-Döbön kaupungin rauniot, Kara-Baltan rotko ja Suusamyrin vuoristolaitumet. Lähteet