Lāču dzimta

Lāču dzimtas (Ursidae) dzīvnieki ir lieli plēsēju kārtas zīdītāji, kas pieder suņveidīgo apakškārtai (Caniformia), un ir tuvi radinieki airkājiem (Pinnipedia). Lai arī lāču dzimtā mūsdienās ir tikai 8 dzīvojošas sugas, tie dzīvo ļoti dažādos apstākļos — no tropiem līdz Arktikai. Un lāču ģints (Ursus) ir sastopama gan Ziemeļamerikā, gan Dienvidamerikā, gan Eiropā un Āzijā. Lāču dzimtu Latvijā pārstāv brūnais lācis (Ursus arctos). Šī suga ierakstīta Latvijas Sarkanās grāmatas 3. kategorijā. 19. un 20. gadsimta mijā meža izciršanas un izmedīšanas rezultātā lācis bija izzudis no Latvijas teritorijas. Tikai 20. gadsimta 1970. gados atsākās dzīvnieku atgriešanās, tie ieceļoja no Igaunijas un Krievijas Pleskavas apgabala. 1980. gados lācis tika konstatēts arī Latvijas rietumdaļā, kopumā šobrīd ir vairāki desmiti īpatņu. Kopš seniem laikiem cilvēks ir medījis lāčus, lai iegūtu ādu un gaļu. Joprojām arī mūsdienās lāči ieņem nozīmīgu lomu dažādās kultūras izpausmēs; mākslā, mitoloģijā, literatūrā un citās kultūras jomās. Mūsdienās no 8 eksistējošām lāču sugām 6 sugu izdzīvošana ir kritiska, lāči tiek aizsargāti ar likumu, tomēr malumedniecība joprojām ir viens no galvenajiem faktoriem lāču iznīcībai, īpaši Āzijā. Izskats un raksturs Lāči kopumā ir lieli, masīvi dzīvnieki, ar relatīvi īsām kājām. Atšķirībā no citiem plēsējiem lāči staigā uz pilnas pēdas, nevis uz pirkstgaliem, kas gaitu vizuāli padara lempīgu. Tomēr lāči ir ātri un veikli plēsēji. Lāči, lai arī ir lēnāki kā kaķveidīgie plēsēji un suņi, tie var skriet ar 42 km/st, kā arī tie ir izcili peldētāji. Lāčiem ir ļoti laba līdzsvara sajūta, un tie var stāvēt ilgstoši pakaļkājās un sēdēt vertikālā stājā. Lāča kažoks ir klāts ar gariem matiem, tam ir īsa aste, neievelkami nagi, bet pietiekami asi, kurus tas lieto rakšanai, upura satveršanai un turēšanai, kā arī lācis ar saviem nagiem var uzkāpt kokā. Lāčiem ir garš purns un nelielas, apaļas ausis. Tam ir izcila oža un dzirde. Dažas lāču sugas, piemēram, polārlācis un grizlilācis ir cilvēkam bīstamas. Ieradumi Polārlācis (Ursus maritimus) pamatā ir gaļēdājs, kas medī dažādus jūras zīdītājus, bet lielā panda (Ailuropoda melanoleuca) ir izteikta veģetāriete un barojas ar bambusa dzinumiem, pārējie lāči ir visēdāji, kas ēd gan gaļu, zivis, olas, gan dažādus augus, augļus, ogas, medu. Garlūpu lāči (Melursus ursinus), lai arī ir visēdāji, pamatā barojas ar termītiem. Neskaitot retus individuālus izņēmumus un mātītes ar mazuļiem, lāči ir tipiski vientuļnieki. Dažreiz tie dodas baroties dienas laikā, bet pamatā lāči ir nakts dzīvnieki, kas aktīvi kļūst pēc saulrieta. Savu medījumu lāči atrod ar izcilās ožas palīdzību. Ziemas laikā lāči dodas ziemas miegā, iekārtojoties kādā alā, vai migā zem sakritušiem kokiem. Vairošanās Lāču pārošanās periods iestājas pēc ziemas miega vienu reizi gadā. Lāču mātes meklējas reizi trīs gados. Parasti piedzimst 1—3 lācēni, kas piedzimst ziemas guļas laikā. Piedzimstot tie ir pavisam sīciņi — vāveres lielumā. Ja māti midzenī iztraucē, viņa bēg, atstājot savus bērnus, un tie iet bojā. Parasti kopā ar māti lācēni dzīvo vismaz līdz pusotra vai pat trīs gadu vecumam. Dzimumbriedumu lāči sasniedz aptuveni 7 gadu vecumā. Lāči dzīvo vidēji 25—40 gadus. Polārlācis un brūnais lācis savā starpā var pāroties un veidot vairoties spējīgus (fertilus) pēcnācējus. Pirmais dokumentētais gadījums savvaļā notika 2006. gadā Kanādā, kur kāds amerikāņu mednieks, nopērkot licenci, nošāva polārlāci, kas, pēc rūpīgākas apskates, izrādījās polārlācenes un grizlilāča pēcnācējs. Lai par to pārliecinātos ķepainim veica DNS analīzes. Lai arī daudzi priecājas par šādu lāču eksistenci brīvā dabā, pieredzējuši zoologi satraucas par abu sugu iespējamo degradēšanos un uzskata, ka šādu pārošanos veicina lāču dzīves telpas sarukšana un globālā sasilšana. Nebrīvē dažādu lāču krustojumi ir pavairoti daudzviet, taču šis ir pirmais brīvā dabā nomedītais eksemplārs. Sistemātika Lāču dzimta (Ursidae) apakšdzimta Skrējējlāči (Tremarctinae) ģints Briļļainie lāči (Tremarctos) suga Briļļainais lācis (Tremarctos ornatus) † suga Floridas alu lācis (Tremarctos floridanus) † ģints Īssejas lāči (Arctodus) † suga Īssejas lācis (Arctodus pristinus) † suga Milzu īssejas lācis (Arctodus simus) † ģints Dienvidamerikas īssejas lāči (Arctotherium) † suga Argentīnas īssejas lācis (Arctotherium latidens) † suga Brazīlijas īssejas lācis (Arctotherium (Pararctotherium) brasiliensis) † suga Buenosairesas lācis (Arctotherium bonariensis) † suga Arctotherium vetustum † suga Arctotherium tarijense † ģints Plionarctos † suga Plionarctos edensis † suga Plionarctos harroldorum † suga Plionarctos telonensis apakšdzimta Ursinae ģints Garlūpu lāči (Melursus) suga Garlūpu lācis (Melursus ursinus) pasuga Šrilankas garlūpu lācis (Melursus ursinus inornatus) pasuga Indijas garlūpu lācis (Melursus ursinus ursinus) ģints Lāči (Ursus) suga Amerikas melnais lācis (Ursus americanus) pasuga Kanēļa lācis (Ursus americanus cinnamomum) pasuga Karalienes Šarlotes melnais lācis (Ursus americanus carlottae) pasuga Kermoda lācis (Ursus americanus kermodei) pasuga Austrummeksikas melnais lācis (Ursus americanus eremicus) pasuga Dalla melnais lācis (Ursus americanus pugnax) pasuga Floridas melnais lācis (Ursus americanus floridanus) pasuga Jaunmeksikas melnais lācis (Ursus americanus amblyceps) pasuga Kalifornijas melnais lācis (Ursus americanus californiensis) pasuga Kenas melnais lācis (Ursus americanus perniger) pasuga Ledāju lācis (Ursus americanus emmonsii) pasuga Luiziānas melnais lācis (Ursus americanus luteolus) pasuga Minesotas melnais lācis (Ursus americanus americanus) pasuga Ņufaundlendas melnais lācis (Ursus americanus hamiltoni) pasuga Olimpiskais melnais lācis (Ursus americanus altifrontalis) pasuga Rietummeksikas melnais lācis (Ursus americanus machetes) pasuga Vankuveras melnais lācis (Ursus americanus vancouveri) suga Āzijas melnais lācis (Ursus thibetanus) pasuga Beludžistānas melnais lācis (Ursus thibetanus gedrosianus) pasuga Formozas melnais lācis (Ursus thibetanus formosanus) pasuga Himalaju melnais lācis (Ursus thibetanus laniger) pasuga Japānas melnais lācis (Ursus thibetanus japonicus) pasuga Tibetas melnais lācis (Ursus thibetanus thibetanus) pasuga Ķīnas melnais lācis (Ursus thibetanus mupinensis) pasuga Mandžūrijas melnais lācis (Ursus thibetanus ussuricus) suga Brūnais lācis (Ursus arctos) pasuga Apenīnu brūnais lācis (Ursus arctos marsicanus) † pasuga Atlasa lācis (Ursus arctos crowtheri) † pasuga Bergmaņa lācis (Ursus arctos piscator) pasuga Eirāzijas brūnais lācis (Ursus arctos arctos) pasuga Gobi lācis (Ursus arctos gobiensis) pasuga Grizlilācis (Ursus arctos horribilis) pasuga Himalaju brūnais lācis (Ursus arctos isabellinus) pasuga Hokaido brūnais lācis (Ursus arctos yesoensis) pasuga Kadjakas lācis (Ursus arctos middendorffi) pasuga Kamčatkas brūnais lācis (Ursus arctos beringianus) † pasuga Meksikas grizli lācis (Ursus arctos nelsoni) pasuga Sibīrijas brūnais lācis (Ursus arctos collaris) pasuga Sīrijas brūnais lācis (Ursus arctos syriacus) pasuga Tibetas brūnais lācis (Ursus arctos pruinosus) pasuga Usūrijas brūnais lācis (Ursus arctos lasiotus) † pasuga Kalifornijas zeltainais lācis (Ursus arctos californicus) pasuga Karpatu brūnais lācis (Ursus arctos formicarius) pasuga Kaukāza brūnais lācis (Ursus arctos meridionalis) pasuga Kolimas brūnais lācis (Ursus arctos ognevi) † suga Dolinas lācis (Ursus dolinensis) † suga Eiropas alu lācis (Ursus spelaeus) † suga Etrusku lācis (Ursus etruscus) † suga Makfarlena lācis, (Ursus inopinatus) † suga Mazais lācis (Ursus minimus) suga Polārlācis (Ursus maritimus) † suga Savina lācis (Ursus savini) † suga Senais alu lācis (Ursus deningeri) ģints Malajas lāči (Helarctos) suga Malajas lācis (Helarctos malayanus) apakšdzimta Ailuropodinae ģints Pandas (Ailuropoda) suga Lielā panda (Ailuropoda melanoleuca) pasuga Cjiņlinas lielā panda (Ailuropoda melanoleuca qinlingensis) pasuga Parastā lielā panda (Ailuropoda melanoleuca melanoleuca) †suga Pigmejpanda (Ailuropoda microta jeb Ailuropoda minor) †suga Ailuropoda baconi †suga Ailuropoda fovealis †suga Ailuropoda wulingshanensis (†) — izmirusi organismu grupa Kultūrā Lācis ieņem ievērojamu lomu latviešu mitoloģijā — pēc galvenās versijas, Lāčplēša māte bijusi lācene. Lācis ir arī Eiropā bieži lietots heraldisks un māksliniecisks simbols, politikā to reizēm ironiski saista ar Krieviju. Agrāk tika uzskatīts, ka lāčiem līdzinās debess zvaigznāji Lielais Lācis un Mazais Lācis. Atsauces Ārējās saites http://www.viss.lv/?k=178378 https://web.archive.org/web/20160305184452/http://krabjiem.lv/foto/3025/dazadi-laci/ https://web.archive.org/web/20090402083026/http://rigazoo.lv/public/29933.html http://www.earthtimes.org/articles/show/241001,slovakia-warns-of-tipsy-bears.html Arhivēts 2012. gada 6. jūlijā, Wayback Machine vietnē. https://web.archive.org/web/20100109043716/http://www.gi.alaska.edu/ScienceForum/ASF13/1314.html http://www.pitt.edu/~votruba/qsonhist/bear.html Arhivēts 2009. gada 22. aprīlī, Wayback Machine vietnē. http://news.bbc.co.uk/2/hi/science/nature/7087345.stm http://www.bear-viewing-in-alaska.info/ Arhivēts 2009. gada 30. aprīlī, Wayback Machine vietnē.