Kyzylkum

Kyzylkum (uzb. Qizilqum, kaz. Қызылқұм) je piesočnatá púšť v Ázii; šestnásta najväčšia púšť na Zemi. Jej meno v turkických jazykoch znamená červená púšť. Nachádza sa v strednej Ázii medzi riekami Amudarja a Syrdarja; zväčša na území Uzbekistanu, no časť z nej leží aj v Kazachstane a Turkménsku. Jej rozloha je cca 298 000 km². Geografia Územie je zväčša rovné s maximálnou nadmorskou výškou 300 m n. m. a s menším počtom vyvýšenín. Väčšina územia je pokrytá piesočnými dunami, severozápad púšte viac-menej takyrmi (soľné planiny); nachádza sa tu aj zopár oáz. Poľnohospodárstvo je rozvinuté hlavne pri riekach (Amudarja, Syrdarja) a v oázach. Teplota môže v letných mesiacoch (od polovice mája po polovicu septembra) stúpnuť na extrémne hodnoty. V Atamurate, meste položenom pri rieke Amudarja, namerali v júli 1983 rekordných 51,7 °C. Fauna Púštna fauna zahrňuje korytnačku stepnú a varana púštneho, ktorý môže dosiahnuť dĺžky 1,6 m. Sajgy občas migrujú cez severnú časť púšte. Na území púšte v Bucharskej provincii bola v roku 1971 založená prírodná rezervácia s rozlohou 101 000 km². V tejto rezervácii sa prirodzene vyskytujú jelene lesné bucharské (poddruh jeleňa lesného), diviaky, bažanty a orly skalné. Ďalšia rezervácia sa nachádza cca 40 km južne od Buchary; je to chovná stanica pre ohrozené druhy, ako sú niektoré druhy gaziel, Kôň Przewalského a i. Bola založená v roku 1977 a jej rozloha je 51 450 km². Ekonómia a ťažba Miestni obyvatelia využívajú toto územie ako pasienky pre svoj dobytok (najmä ovce, ťavy a dromedáre). Kyzylkum je veľmi dobre známy pre svoje ložiská zlata, uránu, medi, hliníku, striebra, zemného plynu a ropy. Zlatá horúčka začala v 70. rokoch pri meste Muruntau. Centrá ťažby a hutníctva sú Navoi, Zarafšan a Uchkuduk. Centrá plynárenského priemyslu sú Gazli a Mubarek. Galéria Referencie Iné projekty Commons ponúka multimediálne súbory na tému Kyzylkum Zdroj Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Kyzyl Kum na anglickej Wikipédii.