Venäjän rajavartiolaitos

Venäjän rajavartiolaitos eli koko nimeltään Venäjän federaation turvallisuuspalvelun rajapalvelu (ven. Пограничная служба Федеральной службы безопасности Российской Федерации, ПС ФСБ России, Pogranitšnaja služba federalnoi služny bezopasnosti Rossijskoi federatsii, PS FSB Rossii) on Venäjän federaation turvallisuuspalvelu FSB:n alaisuudessa toimiva, Venäjän rajavalvonnasta vastaava viranomainen. Venäjän rajavartiolaitoksen keskushallinto on Moskovassa. Sillä on 39 alueorganisaatiota, joiden kautta se valvoo Venäjän federaation ulkorajoja. Tyypillisesti kunkin alueorganisaation vastuulla on rajavalvonta yhden federaatiosubjektin alueella: esimerkiksi Leningradin alueen tai Karjalan tasavallan rajojen osalta. Historia Neuvostoliiton aika Neuvostoliiton rajajoukot (ven. Пограничные войска СССР, Pogranitšnye voiska SSSR) olivat Neuvostoliiton sotilaallinen rajavartiosto, joka kuului valtion turvallisuusviraston alaisuuteen: ensin Tšekalle, sitten NKVD:lle ja lopulta KGB:lle. Vastaavasti ne tunnettiin nimillä NKVD:n rajajoukot ja KGB:n rajajoukot. Moderni aika Venäjän rajavartiolaitos perustettiin Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen vuonna 1992. Organisaation nimenä oli vuosina 1993–2003 Venäjän federatiivinen rajavartiolaitos (ven. Федеральная пограничная служба, federalnaja Pogranitšnaja služba, FPS Rossii) tai joku tämän nimen muunnos. Venäjän presidentti Vladimir Putin muutti 11. maaliskuuta 2003 rajavartiolaitoksen aseman erillisestä virastosta osaksi Venäjän federaation turvallisuuspalvelua. Elokuussa 2024 ukrainalaiset joukot ylittivät rajan Kurskin alueelle Venäjän hyökkäyksen aikana, minkä seurauksena osa alueesta joutui Ukrainan miehitykseen. Rajavartioston varusmiehet puolustivat heikosti Venäjän ja Ukrainan rajaa Kurskin alueella. Ulkomainen toiminta Armenia Venäjän rajavartijoiden sijoittaminen Armeniaan perustuu 30. syyskuuta 1992 tehtyyn valtioiden väliseen sopimukseen. Venäjän rajavartiolaitokseen alaisuuteen Armeniassa kuuluu neljä rajavartioasemaa: yksi Gjumrissa, Armavirissa, Artašatissa ja Meghrissä sekä erillinen tarkastuspiste Zvartnotsin kansainvälisellä lentokentällä. Noin 4,5 tuhannen venäläisen rajavartijan toiminta Armeniassa rahoitetaan molempien valtioiden budjeteista. Venäläiset rajavartijat vartioivat myös Armenian Turkin ja Iranin vastaisia rajoja. Tadžikistan Vuosina 1992-2005 Tadžikistanin tasavallassa toimi Venäjän rajajoukkojen ryhmä. Rajavartijoita epäiltiin toistuvasti ja uskottavasti sekaantumisesta Tadžikistanin ja Afganistanin rajan ylittävään huumekauppaan. Galleria Lähteet Aiheesta muualla Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Venäjän rajavartiolaitos Wikimedia Commonsissa Kartta Venäjän rajavartiolaitoksen alueellisten organisaatioiden hakemiselle (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) Agentura.ru, Pogranitšnaja služba FSB Rossii (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)