Dryžuotoji gnu

Dryžuotoji gnu (Connochaetes taurinus) – dykaraginių (Bovidae) šeimos žinduolis. Rūšis paplitusi Pietų ir Rytų Afrikoje: nuo Pietų Afrikos Respublikos (Oranžinės upės) iki vidurio Kenijos. Išskiriami 5 porūšiai. Kūnas ~1,23 m ilgio, sveria 118–270 kg. Tai stambi, kresna, juodo kailio antilopė, lenktais, panašiais į galvijų ragais (nuo baltauodegės gnu skiriasi tuo, kad ragai užlenkti į šonus, o ne į priekį). Per sprandą ir nugarą nusidriekę juodi dryžiai. Karčiai sugulę per sklastymą, barzda didelė, apžėlusi visą kaklą. Tiek karčiai, tiek barzda dažniausiai šviesių spalvų. Dryžuotosios gnu gyvena daugiausia drėgnose akacijų savanose, bet gali būti sutinkamos ir tankiuose krūmynuose ar atvirose upių salpose. Gyvena didelėmis bandomis – kuomet laikosi vienoje vietoje banda labiau apibrėžta, o migruojant susiburia į dideles (iki kelių tūkstančių individų) pasklidas kaimenes. Laikosi netoli vandens telkinių. Drėgnuoju ir sausuoju metų laikais ganosi skirtinguose plotuose. Ėda žoles, krūmų lapus. Jaunikliai gimsta lietinguoju metu, kai bandos suskyla į mažesnes ir gausiau būna maisto. Dryžuotosios gnu – svarbus Afrikos savanos plėšrūnų (liūtų, hienų, gepardų) grobis. Didelėse bandose esančios gnu dažniau užpuolamos – matyt, todėl, kad didelėse kaimenėse antilopės tampa ne tokios atsargios. Perneša galvijų ligas, gali užimti jų ganyklas. Šaltiniai