Načio maldykla

Kumano Načio maldykla (jap. 熊野那智大社 = Kumano Nachi-taisha) – Kumano regione (Japonija, Vakajamos prefektūra) esanti šintoistinė maldykla. Ji yra laikoma viena iš trijų pagrindinių Kumano šventviečių (jap. 熊野三山 = Kumano-sanzan), sujungta su kitomis Kumano kodo piligriminiu keliu. 2004 m. maldykla buvo įtraukta į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą kaip dalis Kii kalnų šventviečių ir piligrimų kelių. Aprašymas Maldykla įsikūrusi Načio kalno (jap. 那智山 = Nachi-san, 966 m) papėdėje, apsupta Načio sengirės (jap. 那智原始林 = Nachi-genshirin), kuri laikoma šventa. Joje auga daug retų rūšių augalų. Maldyklos įkūrimas nėra aiškus. Viena legenda teigia, kad ją įkūrė legendinis Imperatorius Košio, pasak kitos, įkūrimas priskiriamas IV a. Imperatoriui Nintoku. Iš pradžių maldykla buvo prie pat šventojo Načio krioklio, kuris naudotas ritualiniams apsiplovimams. Vėliau ji perkelta į dabartinę vietą. Nuo X a. pabaigos ėmė formuotis Trijų šventviečių sistema ir piligriminiai keliai. Načio maldykla virto svarbiu piligrimystės centru, čia lankėsi ne vienas imperatorius. Liejantis budizmui ir šintoizmui, veikianti kalnų kulto šiugendo idėjoms, Načio maldykloje atsirado nemažai budizmo relikvijų, statinių. Čia pradėti garbinti vadinamieji Kumano gongenai, dievybės, turinčios ir šintoizmo ir budizmo bruožų. 1223 m. maldykla sudegė, tačiau buvo atstatyta. Dar kartą ji sudeginta 1581 m. Dabartinių pastatų dauguma statyti XIX a. viduryje. Dabartinį maldyklos kompleksą sudaro 6 pagrindiniai pastatai (jap. 殿 = den), dauguma statyti kiridzumos stiliumi. Visi jie yra pripažintos svarbios kultūrinės vertybės. Penkiuose jų garbinama po vieną dievybę, o šeštajame - aštuonios. Pagrindinis yra ketvirtasis pastatas su pagrindine Načio dievybe Fusubi, kuri siejama su deive pasaulio sutvėrėja Idzanami. Be to, maldykloje saugoma daug senų tekstų, meno kūrnių. Taip pat maldyklai priskiriama ir Hiro maldykla (jap. 飛瀧神社 = Hiro-jinja), esanti prie krioklio. Teritorijoje auga šventasis medis kamparmedis, aprištas šiaudine virve šimenava. Jis yra 850 m. senumo, ir laikoma, kad jį sodino Taira Šigemoris (1138–1179). Galerija Načio ugnies šventė Kasmet liepos 14 d. maldykloje vyksta Načio ugnies šventė (jap. 扇祭 = Ogi-matsuri, „Vėduoklės šventė“), kurios metu baltai apsirengę vyrai iš maldyklos į krioklį neša 12 šventinių vežimų (mikošių). Taip pat nešami gigantiški deglai. Šventė simbolizuoja krioklio išvalymą ugnimi. Vėduoklės simbolis reiškia, kad vėduoklė atneša laimę ir gėrį, o kartu atbaido kenkėjus ir piktąsias dvasias. Pasirengimas šventei prasideda birželio 30 d. Liepos 1 d. vyksta Dengaku šokis. Liepos 9 d. maldykla tvarkoma, keičiama krioklį žyminti šimenava. Liepos 11 d. dalyviai atlieka apsivalymo ritualus, persirengia baltais chalatais ir surenka mikošius. Jie yra vos metro pločio ir siekia 10 m. aukščio. Kiekvienas mikošis simbolizuoja metų mėnesį, ir kiekvienas puošiamas 30 vėduoklių (mėnesio dienos). Po pietų pašventinami mikošiai ir 12 didžiulių deglų. Procesija su ritualais išjuda link krioklio. Galiausiai fakelų nešikai apstoja mikošius ratu ir vyksta apvalymas ugnimi bei vandeniu. Šventės dieną vyksta ritualiniai šokiai, kurių svarbiausias yra dengaku, kilęs iš ryžių sodinimo ritualų. Pirmasis šio šokio paminėjimas buvo 1403 m., ir po to tradicija kelis kartus (XVI ir XIX a.) buvo nutrūkusi, tačiau atgaivinta. Šio šokio metu 12 muzikantų, grojančių fleita, bindzasara, būgnais ir būgneliais, atlieka 22 pasirodymus, trunkančius 40 min. Dėl savo archainio pobūdžio 2012 m. Načio dengaku (jap. 那智の田楽 = Nachi no dengaku) buvo pripažintas Nematerialiuoju pasaulio paveldu Išnašos