קבוצת מרק

קבוצת מרק (Merck Group) היא חברת ענק גרמנית, המייצרת תרופות, כימיקלים וגבישים נוזליים. מטה החברה נמצא בדרמשטאדט, גרמניה, ועובדים בה מעל 50,000 עובדים ב-70 מדינות, בכללן ישראל. מניות החברה רשומות למסחר בבורסה לניירות ערך בפרנקפורט. נכון לשנת 2023 לחברה 6 מרכזים בישראל בירושלים, ראש העין, הרצליה, רחובות, יבנה וקריית גת. אתריה בישראל עוסקים ב-3 תחומי פעילות: בריאות, מדעי החיים ואלקטרוניקה. מרק נוסדה בשנת 1668, והיא מחברות הענק הוותיקות בעולם, וכן אחת מחברות התרופות הגדולות בעולם. חברת התרופות האמריקנית מרק נוסדה ב-1891 כחברת-בת של קבוצת מרק, אך התפצלה ממנה והפכה לעצמאית ב-1917. כיום אין קשר בין החברות, והן אף מתחרות זו בזו בתחום התרופות. היסטוריה שורשיה של החברה מגיעים עד המאה ה-17, כאשר בשנת 1668, פרידריך יעקב מרק, רוקח, רכש את בית המרקחת אנגל-אפוטקה ברוזנות הסן-דרמשטאדט. בשנת 1816, עמנואל מרק, צאצא של המייסד המקורי, קיבל לידיו את בית המרקחת. הודות להשכלתו המדעית הוא הצליח לבודד ולאפיין מספר אלקלואידים שונים במעבדת בית המרקחת, ובכך גם המציא מספר תרופות. הוא החל בייצור חומרים אלה בכמויות גדולות בשנת 1827, כשהוא המשיך ושיפר אותם באמצעות חידושים פרמצבטיים וכימיים. הוא ויורשיו בנו בהדרגה מפעל כימי-פרמצבטי שייצר - בנוסף לחומרי גלם לתכשירים פרמצבטיים - שפע של כימיקלים אחרים ומשנת 1890 תרופות. בשנת 1891, אחד מבני המשפחה, גאורג מרק, עבר לארצות הברית והקים את חברת Merck & Co. יחד עם תיאודור וייקר בניו יורק. חברת Merck & Co. הולאמה בעקבות מלחמת העולם הראשונה, והוקמה אחר כך מחדש בארצות הברית על ידי ג'ורג' מרק. בשנת 1932 חתמו מרק האמריקנית והגרמנית על הסכם לשיתוף פעולה, כולל חילופי פטנטים וידע בייצור ושיווק משותף. הם חילקו בינם את שוקי העולם שבכמה ארצות פעלו במשותף. באוקטובר 1943 הגישה נציבות הסחר הפדרלית תביעה נגד חברת מרק באשמת יצירת קרטל עם חברה של האויב, בהטלת הגבלות מסחר ועוד, והיא נאלצה לנתק כל קשר עם החברה הגרמנית. מאז החברה האמריקאית, הפועלת בשם Merck Sharp and Dohme (MSD) מחוץ לארצות הברית וקנדה, מעסיקה כ-68,000 עובדים ב-120 מדינות (נכון לדצמבר 2021). היא אחת מחמש חברות התרופות הגדולות בעולם, גדולה יותר מהחברה הגרמנית, המעסיקה 60,334 עובדים ב-67 מדינות (נכון לדצמבר 2021. בעוד שמרק בדרמשטט היא היורשת החוקית של מרק המקורית ושומרת על הזכויות לשם "Merck" בכל המדינות מלבד ארצות הברית וקנדה, היא ידועה לעיתים כ"מרק הגרמנית" או "Merck Darmstadt" בצפון אמריקה. בשנות השלטון הנאצי בשנות השלטון הנאצי, החברה נוהלה על ידי קרל עמנואל מרק, אשר הצטרף למפלגה הנאצית בשנת 1933 וקיבל לאחר מכן את התואר Wehrwirtschaftsführer. בנוסף, מרק היה נשיא לשכת המסחר והתעשייה של הסן, וכן מילא תפקיד מייעץ במועצה המייעצת למומחים לבריאות לאומית ("Sachverständigenrat für Volksgesundheit") של המפלגה הנאצית. במהלך מלחמת העולם השנייה, מרק ייצרה מוצרים חיוניים למלחמה כגון תרופות, ויטמינים, חומרי הדברה ביולוגיים וכימיקלים אחרים. על פי דיווח החברה, 265 עובדי כפייה עבדו במפעל בדרמשטט, רובם נשים מרוסיה ומפולין. בנוסף, כמה מאות Fremdarbeiter ("עובדים זרים") מצרפת ובלגיה הועסקו לאורך שנות המלחמה. תקיפה אווירית ב-12 בדצמבר 1944 הרסה כמעט 70 אחוז מהמפעל הראשי של החברה והרגה 55 עובדים. המשך התפתחות החברה לאחר מלחמת העולם השנייה שיקמה החברה בהדרגה את פעילותה לאחר שנכסי החברה הוחרמו (עד שנת 1948), ומונה לה צוות ניהול חיצוני., החברה העסיקה 2,290 עובדים ועסקה בנוסף לייצור תרופות בייצור כימיקלים. במהלך שנות ה-50 וה-60 הושקו על ידי החברה רכיבים פעילים חדשים רבים (כולל אוקסימטזולין/נסיבין, גלולת למניעת הריון Aconcen וקרמי הגנה). החל מחקר על גבישים נוזליים, נבנה מתקן טיהור שפכים מתקדם מבחינה טכנולוגית באתר דרמשטט, והחלה בנייתו של המתקן השני בגודלו של החברה בגרנסהיים (המייצר, בין היתר, פיגמנטים וחומצה תיוגליקולית). במהלך שנות ה-70 וה-80 הרחיבה את פעילותה ברחבי אירופה. החברה גם פיתחה פעילות של ייצור ושיווק תרופות גנריות. במאה ה-21 במאי 2003 מכרה קו של מוצרי תוספי מזון לחברת "מכתשים אגן" הישראלית. באוגוסט 2004 רכשה את החטיבה הגנרית של "פייזר" בסקנדינביה. בקיץ 2005 הקימה חברת בת לשיווק תרופות גנריות בארצות הברית, אך בינואר 2007 הודיעה על מכירת חטיבת התרופות הגנריות שלה, שבין המתמודדים על רכשיתה הייתה חברת טבע תעשיות פרמצבטיות הישראלית, אך לבסוף נמכרה לחברת "מיילן" האמריקאית תמורת 6.7 מיליארד דולר. בספטמבר 2006 הודיעה "מרק" על רכישת חברת הביוטכנולוגיה השווייצרית "סרונו", תמורת כ-13.5 מיליארד דולר. החברה פעלה אחר כך בשם "מרק סרונו" (Merck Serono) עד שנת 2015, אז מוזגה פעילותה באופן מלאה לתוך "קבוצת מרק". באוקטובר 2010 מכרה לחברת "טבע" הישראלית חטיבה שפעלה בתחום מוצרי האישה. בסוף 2014 רכשה "מרק" את חברת "סיגמא-אולדריץ'" האמריקנית, תמורת כ-17 מיליארד דולר. ביוני 2026 חתמה החברה על הסכם לרכישת חברת Bio-Techne האמריקאית תמורת 11.3 מיליארד דולר. פעילות בישראל מוצרי החברה החלו להיות מיובאים לישראל בשנת 1970, על ידי חברת יואל נעים. היא נכנסה לפעילות ישירה בישראל לאחר רכישת חברת "סרונו" ב-2006 שהייתה לה חברת בת בישראל - "אינטר-לאב" (במקור "אינטרפארם") שפיתחה את התרופה רביף, תרופה נוספת של החברה, ארביטוקס, גם פותחה בישראל על בסיס מחקרים של מכון ויצמן למדע. בנובמבר 2007 הודיעה החברה על פתיחת מרכז מחקר ופיתוח לתרופות בישראל, על בסיס פעילות חברת "אינטר-לאב". בדצמבר 2001 השקיעה מיליון דולר בחברת הסטארט אפ הישראלית "סול-ג'ל טכנולוגיות", שפיתחה מסנן קרינה חדשני המשמש לייצור קרם שיזוף. בדצמבר 2007 הודיעה החברה על מינוי ד"ר עזרא עוזיאל לניהול מרכז הביוטכנולוגיה העולמי הראשי שלה. באפריל 2012 השיקה החברה בישראל חממת ביומד, בהשקעה של כ-10 מיליון אירו. ביוני 2012 חתמה על הסכם שיתוף פעולה עם חברת "קומפיוג'ן" הישראלית. בשנת 2014, בעקבות רכישת חברת "סיגמא-אולדריץ'", נוספה לחברה הפעילות שלה ברחובות וירושלים, שכוללת מפעל בהר חוצבים העוסק בפיתוח וייצור מוצרים לתעשיית מדעי החיים, כולל חלבונים רקומביננטיים ומרכיבים תרופתיים פעילים. ביוני 2015 רכשה את חברת קיולייט ננוטק (Qlight Nanotech) הירושלמית, אשר מפתחת טכנולוגיה למסכי תצוגה שטוחים, והפכה אותה למרכז הפיתוח בתחום החומרים בישראל. עוד קודם לרכישה השקיעה "קבוצת מרק" בחברה, במספר סבבי גיוס הון שלה. באוגוסט 2017 הודיעה "קבוצת מרק" כי תקים בישראל מעבדת חדשנות שלה לחומרים חכמים ושיטות ייצור חדשניות, בהשקעה כוללת של 20 מיליון יורו. ביוני 2024 חתמה על הסכם שיתוף פעולה עם חברת "ביולוג'יק דיזיין", במסגרתו תפתח מולקולות שישמשו בסיס לתרופות לסרטן ולמחלות אוטואימוניות. היקף ההסכם, המותנה בהגעה לאבני דרך ולבסוף בהגעת התרופה למכירה בשוק, עשוי להגיע עד ל-346 מיליון אירו. בפברואר 2025 הודיעה "קבוצת מרק" על מינויו של הישראלי ד"ר דני בר זוהר למנכ"ל חטיבת הבריאות העולמית שלה. קודם לכן שימש כמנהל המו"פ הגלובלי של החטיבה. קישורים חיצוניים אתר האינטרנט הרשמי של קבוצת מרק קבוצת מרק, ברשת החברתית פייסבוק קבוצת מרק, ברשת החברתית X (טוויטר) קבוצת מרק, ברשת החברתית LinkedIn גלי וינרב, ‏"בנוירולוגיה ההזדמנות היא אדירה, אך ניסויים נכשלים שוב ושוב", באתר גלובס, 26 בפברואר 2018 הערות שוליים