Potenza

Potenza (naapoli keeles Putenza, Potentino murre: Putenz) on linn ja omavalitsus Lõuna-Itaalias Basilicata maakonnas (endine Lucania). Potenza provintsi ja Basilicata maakonna pealinn on Itaalia kõrgeim provintsi pealinn ja üks kõrgeimaid maakonna pealinnu, kust avaneb vaade Basento jõe orule Lucania Apenniini mägedes Salernost idas. Selle territooriumi piiravad Anzi, Avigliano, Brindisi Montagna, Picerno, Pietragalla, Pignola, Ruoti, Tito ja Vaglio Basilicata omavalitsused. Potenza ajalugu Antiikajal Potentia esimene asula (Potenza algne ladinakeelne nimi) asus tõenäoliselt praegusest madalamal kõrgusel, umbes 10 kilomeetrit tänapäeva Potenzast lõuna pool. Potentia lukaanlased asusid Rooma vaenlaste poolele Rooma sõdades samniitide ja bruttiide vastu. 4. sajandil eKr alistatud, potentinid mässasid pärast roomlaste lüüasaamist Cannae lahingus 216. aastal eKr. Keskajal 6. sajandil läks linn Benevento langobardide hertsogkonnale. Saratseenide ründajate sissetung ähvardas linna, kuni Normannide sissetung Lõuna-Itaaliasse kindlustas piirkonna. 12. sajandil sai Potenzast piiskopkond. Aastal 1137 võõrustas linn paavst Innocentius II ja keiser Lothair II nende ebaõnnestunud katsel vallutada Normanni kuningriik. Aastatel 1148 või 1149 võõrustas Roger II Potenzas Prantsusmaa kuningat Louis VII-d, kelle normannide laevastik oli vabastanud saratseenide käest. Pärast keiser Frederick II rüüstamist jäi linn Hohenstaufenidele truuks: selle tulemusel hävitas Karl I selle peaaegu täielikult, kui Angevini isand Sitsiilia kuningriigi vallutas. 18. detsembril 1273 laastas linna maavärin. Uusajal Hiliskeskajal kuulus linn erinevatele aadliperekondadele enne Hispaania ülemvõimu, mille ajal Potenza oli hispaanlaste vastaste rahutuste keskus. Aastal 1694 hävitas linna peaaegu täielikult järjekordne maavärin. Napoli Vabariigi väljakuulutamisega 1799. aastal oli Potenza üks esimesi linnu, mis kuninga vastu mässas. Pärast ajutisi Bourbonide repressioone vallutas linna 1806. aastal Prantsuse armee ja kuulutas see Basilicata pealinnaks.. 1848. aastal puhkes mäss ja Bourboni väed surusid selle uuesti maha. Potenza mässas viimast korda 1860. aastal, enne kui Garibaldi revolutsiooniline armee saavutas Itaalia ühendamise. Septembris 1943 tabas linn liitlaste pommitusreid. 1980. aastal tabas Potenzat veel üks tugev maavärin. Peamised vaatamisväärsused Potenza katedraal : Duomo di San Gerardo, renoveeritud 18. sajandil. Katedraalis on endiselt 12. sajandi algsest ehitisest pärit roosaken ja apsiid. San Francesco kirik: asutati 1274. aastal. Portaal ja kellatorn on pärit 15. sajandist. Kirikus on De Grasise haud ja bütsantsi stiilis Madonna (13. sajand). Torre Guevara, vana lossi viimane jäänuk. Nüüd kasutatakse seda kunstinäituste korraldamiseks. Palazzo Loffredo, 17. sajandi aadliresidents. Nüüd asub seal Basilicata riiklik arheoloogiamuuseum, mis on pühendatud arheoloog Dinu Adameșteanule. San Michele : 11.–12. sajandi romaani stiilis kirik. Santa Maria del Sepolcro kirik. Rooma villa varemed Poggio Tre Galli kvartalis. Musmeci sild, ainulaadne ehitus, kaasaegse tsiviilehituse monument. Rahvaarv Potenzas elas 2015. aasta seisuga 67 122 inimest. See on Basilicata suurim linn. Viited