Univerzitet u Bologni

Univerzitet u Bologni (talijanski:Università di Bologna, UNIBO) je javni univerzitet u Bologni koji je osnovan 1088. godine. Univerzitet u Bologni najstariji je postojeći univerzitet u Evropi i svetu sa kontuiranim radom, a bio je važno središte evropskoga intelektualnog života u srednjem veku. Laura Bassi je 1732. bila prva žena koja je službeno primljena na studij u Evropi. Uz kampus u Bologni ogranci univerziteta deluju i u Imoli, Ravenni, Forliju, Ceseni i Riminiju u Italiji kao i centar u Buenos Airesu u Argentini. Univerzitet u Bologni bio je prva obrazovna institucija koja je za sebe koristila naziv univerzitet. Historija Tačan datum osnivanja institucije nije poznat ali se veruje da je to bilo u 1088. godini. Univerzitet je primio povelju kralja Friedricha I Barbarosse 1158. godine, ali je u XIX veku grupa istoričara, predvođena od strane Giosuèa Carduccija sledila prošlost univerziteta sve do 1088. godine što instituciju čini univerzitetom sa najdužim neprekinutim radom na celom svetu. Akademsko osoblje i studenti Studenti Guglielmo Marconi (1874—1937) Inocent IX. (1519-1591) Aleksandar VI. (1431-1503) Grgur XV. (1554-1623) Akademsko osoblje Irnerije (1050-1125) Guillaume od Tira (1130-1186) Dante Alighieri (1265-1325) Francesco Petrarca (1304-1374) Leon Battista Alberti (1404-1472) Nikola Kopernik (1473-1543) Albrecht Dürer (1471—1528) Paracelsus (1493-1541) Giovanni Domenico Cassini (1625-1712) Luigi Galvani (1737-1798) Carlo Goldoni (1707-1793) Guglielmo Marconi (1874—1937) Umberto Eco (1932) Pier Paolo Pasolini (1922-1975) Romano Prodi (1939) Rangiranja 2010. QS World University Rankings rangirao je Univerzitet u Bologni kao 176. univerzitet u svetu, i 32. u svetu kada su u pitanju pravne studije. Povezano Bologna Bolonjski proces Reference Vanjske veze Università di Bologna