Italėjė

Italėjė vuo Italėjės Respoblėka īr valstībė Pėitū Euruopuo. Italėjė apjem bata skvarmas posėsali ė dvė dėdlės salas Vėdoržemė jūruo: Sardėnėjė ė Sėcėlėjė, a tēpuogė daug mažėsniū (žīmesnės Elbas, Kaprė salas). Šiaurie šalės remas i Alpiu kalnus, kor tor robežio so Prancūzėjė, Šveicarėjė, Austrėjė ė Sluovienėjė. Italėjės terituorėjuo tēpuogė īr ė dvė liousi valstībi: San Marėns ė Vatikans. Italėjė īr garsė sava vėrtovė, maduom ė dėzaino, drabožiu pramuonė, arkitektūra, meno, mozėka ė kāp poikė vėita torėzmou. Italėjė prigol labiausē ėšsėvīstiosiu svieta pramuonėniu valstībiu gropē G8. Istuorėjė Onkstīvuojė istuorėjė ė Vėdoromžē Italėjės istuorėjė musintas īr svarbiausė vėsū vagol Vėdoromžė jūruo ėšsėdiestiosiu šaliū koltūrėnem ė socēlėnem vīstėmous. Pu dėdliuosės Graikėjės, etrusku cėvėlėzacėjės ė īpatėngā Ruomas imperėjės, katra domėnava ton svieta posie kėlės šimtmetius, atējė vėdoromžiu humanėzmos ė Renesansos, tuoleu skvarmavės Euruopas fėluosuopėjė ė mens. Ruomas miestė īr bene ispudėngiausė baruoka paminklā. Naujė̄jė čiesā XVI o. dėdliuojuo Italėjės dalie isėtvėrtėna ispanā, a pu 1701-1714 m. - Austrėjės Habsborgā. Nu XVIII o. pabėnguos Italėjuo prasėdiejė kostiejėms ož naciuonalėnė ėšsėvadavėma ė terituorėnė sosėskaidīma likvėdavėma (Risordžimento). XVIII o. pabėnguo – 1814 m. Italėjė bova Napoleuona Prancūzėjės valdiuo. 1814-1815 m. Vienas kongresos Italėjuo atkūrė feodalėnės-absoliotėnės muonarkėjės. Kuovā ož Italėjės sovėinėjėma vaduovava karbonarā, „Jaunuojė Italėjė“ ė kėtas organizacėjės. 1859 m. Austrėjė neteka Lombardėjės, katra bova prijongta pri Sardinėjes. Iki 1860 m. pabaiguos Italėjes terituorėj praktėškā bova apjungta aple Sardinėjes karalīst' (nu 1861 m. – Italėjes karalīst'). Pagrindinis Italėjes susivienėjėma architekts bova Camillo Benso di Cavour, Viktuora Emanoele ministros. Pati Ruoma dar dešimtmetiou lėka puopiežiū valdžiuo ė Italėjes karalīstes dalim tapa tikta 1870 m. rugsiejo 20 d., galotėne Italėjes susivienėjėma dėin. Puopėžems lėka Vatikans, svarbuoss anklavs, iš visū pusiū apsopts Italėjes (Ruomos miesta). Benita Musolėnė fašėstėnė dėktatūra (1922-1943) užguobė Etijuopėjė (1935-1936) ė Albanėjė (1939). Sodariosė karėn sājonga so Vuokītėjė ė Japuonėjė, 1940 m. Italėjė istuojė i Ontra svieta vaina ė anū pralaimiejė. 1945 m. pasėprėišėnėma kostiejėma ė onglu bei amerėkėitiū pajiegū Italėjė bova ėšlaisvinta. 1946 m. referendums diel muonarkėjės pasėbėng Italėjės respoblėkas paskelbėmo ė naujuos konstitucėjės prijiemėmo. 1948 m. sausė 1 d. Karalėškuosės šeimīnuos narē bova ėšsiūstė i trėmti diel anū rīšiū so fašėstėnio rėžėmo, ė grīžtė i šali anims leista tėktās 2002 m. Pu Ontruos svieta vainuos puolitėnie arenuo domėnava krėkštiuoniu demuokratu partėjė, katra 1945-1981 ė 1987-1992 m. skvarmava vėriausībės. Dėdlis korupcėjės augėms vėsūs valdiuos slouksniūs privėd pri rinkėmu sėstemas pakeitėma. 1993 m. rogpjūtė 4 d. prijėmts naus parlamėnta rinkėmū īstatīms. Italėjė bova terp NATO ė Europas Sājunguos isteigosiu valstībiū, 1999 m. isīved eura. Puolitėnė sėstema Valstībės skvarma - demuokratėnė respoblėka su dvėjū paluociu parlamėnto (Parlamento), renkamo 5 metam. Prezidėnts īr renkams 7 metams ėr īr valstībės vaduovs. Anū renk parlamėnts bėndramė puosėdie so nedėdėlio skaitlio regijuonū atstuovū. Prezidėnts skėr premjiera, katras siūla kėtus mėnėstrus (formalē ivardėnamė prezidėnta). Mėnėstrū tarība (daugiausē, bet nebutėna susidedūntė ėš parlamėnta nariū) tor torietė pasitėkiejėma (Fiducia) abijūs parlamėnta paluociūs. Parlamėnta paluocē renkamė vėsuotiniūs ė tėsiuoginiūs rinkėmūs mėšrė mažoritarėnė i proporcėnė sistemo. Vagol 1993 m. prijimtus istatėmus, Italėjė tor vėinmandates apīgardas 75% vėitū parlamėntė. Lėkusius 25% ožjėm proporcėnė sistemo išrinktė depotatā. Atstuovū paluocē tor 630 nariū. Šalėp 315 renkamū nariū. Senatou prigol bovė prezidėntā ėr kai katrėi kėtė asmenīs, paskėrtė ligė gīvuos galvuos palē specēlės konstitucėnės noustatas. Abo paluocio renkamė 5 metams, bet gal būtė paleistė onkstiau laika. Istatėmu pruojėktā gal kėltė ėš abijū paluociu ėr tor būtė prijimtė daugomuos abijūs paluociūs. Italėjės teisėnė sėstema remas Ruomas teisė, modifėkouta Napoleona kodeksa i vielesniū statutu. Konstitucinis cūds (Corte Costituzionale) sokorts pu Ontras svieta vainuos. Admėnėstracėnis soskėrstīms Italėjė dalėnama i 20 regijuonū (5 iš anū ipatingėjē), 110 provincėjes ė 8092 komunas (bendruomenes). Regijuonā (ipatingė̄jė pažīmietė žvaiždelė): Abrocā (Abruzzo) Auostas slienis (Valle d'Aosta) * Apulėjė (Puglia) Bazilikata (Basilicata) Emilėjė-Romanėja (Emilia-Romagna) Friulis-Venecėjė Džiulėjė * (Friuli-Venezia Giulia) Kalabrėjė (Calabria) Kampanėjė (Campania) Lacėjos (Lazio) Ligūrėjė (Liguria) Lombardėjė (Lombardia) Markė (Marche) Muolėzė (Molise) Pjemuonts (Piemonte) Sardinėjė (Sardegna) * Sicilėjė (Sicilia) * Toskana (Toscana) Trentins-Alto Adėdžė (Trentino-Alto Adige) * Umbrėjė (Umbria) Venecėjė (Veneto) Geuograpėjė Italėjės pamats īr ėlgs, i aulin bat panašos Apneninū posiasalis, katras išsīkėš i Vėdoržeme jūr, kor karto su Sardinėjės ė Sicilėjes saluom atskėr Vėdoržeme jūras dalis: Ligūrėjes jūr, Juonėjes jūr ė Adrėjės jūr. Jūras pakrantes ilgis sudara 7600 km. Italėjė priskėrama Pėitū Euruopā. Šalėis ilgis iš šiaures i pėitūs sudara aple 1140 km. Italėjė daugiausē īr kalnū šalės. Apeninū kalnā (aukščiausis tašks - Korna vėršukaln' 2914 m.) sudar posiasale pagrind, einunt i šiaurės vakarus iki susijungėma so Alpiem, kalnagobrio, katras „oždara" Italėjė ėš šiaurės. Čė īr Auostas, Fiemės ė Gardenas tarpokalniū slienē ė dėdėlė aliuvėnė līgoma, vadėnama Po-Venecėjes līgomo, per katro tek Po opė ė anuos glabnė intakā ėš Alpiū, Apeninū ė Dolomitū. Aukštiausė šalėis vėršokalnė īr Monblans (Monte Bianco) ont robežiaus so Prancūzėjė (4810 m. vėrš jūras līgė), nuors Italėjė dažniau sėijama so sava garsiausēs ognėkalnēs: šiou meto mėigtontio Vezuvėjo ė baisē aktīvė Etna, tēpuogė žīmos īr Stuombolė ognėkalnis. Ėlgiausės opės (km): Po - 668 Adėdžė - 410 Tibros - 405 Dėdliausė ežerā (km²): Garda - 370 Madžuorė - 212 Kuoms - 146 Bėndros Italėjės sausomuos robežios sodara 1932,2 km. Italėjė tor robežio so Prancūzėjė (488 km.), Šveicarėjė (740 km), Austrėjė (430 km) ė Slovienėjė (232 km). Italėjės terituorėjė vėdou tēpuogė tor robežio so San Marino (39 km) ė Vatikano (3,2 km). Klimats - Vėdoržemė jūras (mediteranėnis), Sicilėjuo - subtruopėnis. Vėdotėnė sausė temperatūra nu 0 ligė 12 °C, lėipas 20-28 °C, krėtolē daugeusē žėima (600-1000 mm per metus, kalnūs vėituom vėrš 3000 mm). Naudėnguosės ėškasenas: lauka špatā, marmors, pemza, pocuolans, kūlė droska. Palē energetėkas ė rudū ėšteklius terp OECD šaliū biednesnė tėktās Japuonėjė. Ožterštoms: Milanė iregistrouts vėins aukštiausiu sieras dijuoksėda kėikiu svietė; Po opė kuožnās metās „ėšmet" i jūra aple 250 t. arsena. Augalėjė - tėpėškė plačēlapē ė spėglioutiu mėškā prīškalnies. Labiausē paplėtė medē: oužols, boks, kaštuons, euruopėnis maumedis, italėškasis kiparisos, italėškuojė pošės (pinėjė). Givūnėjė: žvierė, gemžė, strina. Aukštiausė ožtvanka: Vajontas 265 m. Ėlgiausis gelžkelė tonelis: Simpluons 19,8 km (jong Šveicarėjė so Italėjė). Akuonuomėka Italėjė tor diversout pramonėnė akuonuomėka so panašė bėndro apimtīm ė skaitliounont vėinam gīventojou kāp ė Prancūzėjuo i Dėdliuojė Brėtanėjuo. Italėjes kapitalistėnė akkanuomėka išlėikt pasidalėnus i Šiaurė, dominoujam prėvataus sektuoriaus, ė mažiau ėšvīstītūs žemes ūkio besėremontius Pėitūs so 20% badarbīstės. Glabnas pramuonės šakas: mėšinu ėšdėrbėms, metalorgėjė, kemėjės ė naptas kemėjės pramuonė, lėngvuojė ė jiedė pramuonė. Italėjė īr vėina stombiausiu mašinū, dvėratiu ė muopiedu, traktuoriu, skalbėma mašėnu ė šaldītovu, radėjelektruonėkas, pramuonės irongas, plienėniu vamzdiu, plasmasiu ė dėrbtėnė ploušta, mašėnu padungū, ė tēpuogė gatavū rūbu i odėnė apava, makaruonu, sūrė, alīvu aliejaus, vīna (pėrma vėita palē eksporta svietė), vaisiu ė pomėduoru konservu gamėntuoju ė eksportoutūjū svietė. Demuograpėjė Italėjė īr ketvėrta valstībė Euruopuo palē gīventuoju skaitlio, anuo ganietėnā dėdlis gīvėntuoju tonkoms, nuors gīventuojē pasiskėrstė netuolīgē. Vėinamė kvadratėnem kiluometrė vėdotėnėška gīven 190 žmoniū, bet kai katrūs regijuonūs pu kelis kartus daugiau. Žīmē mažėsnis gīventuojū tankoms pėitėniam šmuotė (Bazilikatuo vos 66 gīv./km²). Retiausē apgīvendints īr Auostas slienis - 36. Dėdliausės saluos - Sicilėjuo ė Sardinėjuo atėtėnkamā 198gīv./km² ė 63gīv./km². Nu aštoundešimtūjū XX o. metu padėdiejė imėgracėjė ėš Albanėjės, šiaurės Afrėkas šaliū, tonkiausē ėiškont darba. Šalie gīven aple 1,2 mln. ožrobežiaus žmuoniū. 72% gīventuojū gīven miestūs. Pastebėma kelėmuos ėš miestu cėntrū i prīmiestius tendencėjė. Gīventuojē rokounas ivairēs italu kalbuos dijalektās ė mažomū kalbuom. Šalėp italū kalbuos atskėrūs regijuonūs oficēliuom laikuomas vuokītiu, prancūzū, ladinu ė slovienu kalbas. Be tuo da kelės mažomū kalbas tor specēlo statosa: albanu, kataluonu, kroatu, provansalu, oksitanu ė sardu. 91% gīventuojū īr katalėkā, da īr pruotestantu ė jodieju. Terp imigrantu daug īr musulmuonā (aple 250 000). Koltūra Italėjuo īr ėšlėkė nemažā senū žimiū pastatū Ruomuo: Koliziejos, Ruomas foroms, Penteuons, Angela pėlės, Šv. Petra bazilėka, Šv. Muorkaus bazilėka (Venecėjė), Monrealės katedra (Sicėlėjė). Antikėnis miests „Pompiejė" atkats i lonkoms turistū. Italėjė tēpuogė īr ižīmė sava dailėninkās, arkitektās, kompozituorēs ė rašītuojēs. Italėjes švėntės Italėjės valstībėnės švėntės: Spuorts Italėjuo populēriausia spuorta šaka īr futbuols. Naciuonalėnė Italėjes kuomanda īr daugkartėnė svieta Euruopas čempijuonė. 2006 m. ketvėrta karta ėškovuojė svieta čempijuonu tėtolus. Italėjės futbuola kuomandas tēpuogė īr vėinas magtīngiausiu ė baguotiausiu svietė. Italėjės kuomanda AC Milan 2007 m. laimiejė UEFA Čempijuonu līga. Be futbuola Italėjuo populērės tēpuogė īr krepšėnis, regbis, dvėratiu spuorts, Formolės 1 lenktīnės. Nūruodas Italia.it Oficialos turizma poslapis prezidėnta poslapis Parlamėnta poslapis Informacėjė aplė šali, gīventuojūs, švėitėma