Suuri palaestra

Suuri palaestra (II.7.1, ital. Palestra Grande) oli antiikin aikainen palaestra Pompejissa Italiassa. Sen rauniot sijaitsevat region II insulassa 7 ja ovat osa Pompejin arkeologisen alueen käsittävää Unescon maailmanperintökohdetta. Historia Pompejin Suuri palaestra rakennettiin keisari Augustuksen aikana ensimmäisen vuosisadan jaa. alussa. Se oli tarkoitettu nuorukaisten fyysistä ja henkistä koulutusta varten. Rakennus tunnetaan ”Suurena palaestrana” erotuksena Pompejin pienemmästä niin kutsutusta Samnilaisesta palaestrasta. Palaestran arkeologiset kaivaukset suoritettiin vuosina 1814–1816, 1933 ja 1935–1939. Rakennus Palaestra sijaitsi Pompejin amfiteatterin länsipuolella. Rakennus koostui avoimesta nelikulmaisesta pihasta, jonka sivujen pituudet olivat pohjois-eteläsuunnassa noin 140 metriä ja itä-länsisuunnassa noin 107 metriä. Se oli ympäröity pohjois-, länsi- ja eteläsivulta pylväskäytävillä, joissa oli länsisivulla 48 pylvästä ja pohjois- ja eteläsivuilla 35 pylvästä. Itäsivulla oli korkea sakaraharjainen muuri. Palaestraan johti kymmenen porttia. Pihan keskellä oli noin 35 × 22 metrin kokoinen uima-allas. Palaestran alueelta on löydetty jäänteitä ainakin 53:sta vuoden 79 jaa. tulivuorenpurkauksen uhrista, jotka olivat turhaan etsineet sieltä suojaa tai pakotietä. Seinille ja pylväisiin kaiverrettuina on säilynyt kävijöiden kaivertamia eroottisia ja runollisia graffiteja. Lähteet Aiheesta muualla Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Suuri palaestra Wikimedia Commonsissa