Adranon (Itä-Sisilia)

Adranon (m.kreik. Ἀδρανόν, lat. Adranum, Hadranum) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Sikeliassa eli Sisilian saarella nykyisen Italian alueella. Se on kehittynyt nykyiseksi Adranon kaupungiksi ja sijaitsi sen paikalla. Maantiede Adranonin kaupunki sijaitsi Sisilian itäisissä sisäosissa Aitna (nyk. Etna) -vuoren länsirinteessä Symaithos (nyk. Simeto) -joen laakson yläpuolella, noin seitsemän roomalaista mailia eli noin kymmenen kilometriä koilliseen Kentoripasta ja noin 28 kilometriä luoteeseen Katanesta eli nykyisesta Cataniasta. Stefanos Byzantionlainen mainitsee kaupungin sijainneen saman nimisen joen varrella. Se oli ilmeisesti Symaithoksen pohjoinen haara, joka tunnetaan nykyisin nimellä Fiume d'Aderno. Adranonista itään sijaitsi Aitnan kaupunki ja kaakkoon Hybla Geleatis. Tätä Itä-Sisilian Adranonia ei tule sekoittaa toiseen Adranoniin, joka sijaitsi Länsi-Sisiliassa ja oli saaren alkuperäisasukkaiden hellenisoitunut kaupunki. Historia Adranonin kaupungin myöhemmällä paikalla oli Diodoros Sisilialaisen mukaan jo hyvin varhaisina aikoina paikalliselle sikuliselle jumaluudelle Adranokselle omistettu temppeli. Adranoksen palvonta oli laajalle levinnyt Sisiliassa, ja näyttää liittyneen palicien (palikoi) kulttiin. Jumala oli yhteydessä vulkaanisiin ilmiöihin, minkä vuoksi kreikkalaiset samastivat hänet Hefaistokseen. Adranonin kaupunkia ei kuitenkaan ollut ennen vuotta 400 eaa., jolloin Syrakusan tyranni Dionysios I perusti sen lisätäkseen valtaansa ja vaikutusvaltaansa saaren sisäosissa. Adranon pysyi luultavasti Syrakusan alaisena aina siihen saakka, kunnes Timoleon sai sen haltuunsa vuosiksi 343–342 eaa. Kaupunki todennaköisesti tuki häntä aseellisesti. Adranon löi Timoleonin aikana omaa rahaa. Rahojen kuvituksessa esiintyy muun muassa Adranos joenjumalana. Roomalaiset valtasivat Adranonin ensimmäisen puunilaissodan alussa vuonna 263 eaa., ja tästä syystä sen suhde Roomaan säilyi myöhemminkin alempiarvoisena kuin monilla muilla Sisilian kaupungeilla. Tämä selittää ehkä sen, että Ciceron teoksissa kaupungin nimeä ei mainita kertaakaan. Plinius vanhempi kuitenkin kertoo, että hänen aikanaan Adranon kuului Sisilian civitas stipendaria -kaupunkien eli verovelvollisten kaupunkien luokkaan. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Adranitēs (Ἀδρανίτης), latinaksi Hadranitanus. Paikan nimi muuntui vuosisatojen kuluessa muotoon Adernò, jolla nykyinen kaupunki tunnettiin vuoteen 1929. Tuolloin sen viralliseksi nimeksi muutettiin – lähemmäksi antiikin aikaisen kaupungin nimeä – Adrano. Alueella tehtiin ensimmäisiä arkeologisia tutkimuksia 1900-luvun alussa. Ensimmäiset varsinaiset kaivaukset toteutettiin vuonna 1959. Rakennukset ja löydökset Sekä Diodoros että Plutarkhos mainitsevat Adranonin kaupungin pieneksi, niin että se sai merkityksensä lähinnä Adranoksen temppelistään. Löydetyt jäänteet kuitenkin osoittavat, että se on joskus ollut huomattava paikka. Niihin kuuluu osia muinaisista muureista ja torneista, jotka on rakennettu suurista, määräkokoisista laavakivistä. Muurista tunnetaan pitkiä osuuksia. Se sulki sisäänsä noin 60 hehtaarin kokoisen alueen, ja ajoitetaan heti kaupungin perustamisen aikoihin. Muuri rajaa kaupunkialuetta itä- ja länsipuolella. Eteläpuolella, Symaithoksen varrella, puolustuksena oli jyrkkä rotko. Pohjoispuoli on lähes kokonaan kadonnut nykyaikaisten rakennusten alle. Muurit ovat erityisen hyvin säilyneet itäpuolella nykyisessä Cartalemin kaupunginosassa; koillispäässä suorakulmainen torni on nykyisin osana San Francescon kirkon rakenteita. Kaupungista on löydetty myös suuri rakennus, jonka arvellaan kuuluneen roomalaisiin kylpylöihin, sekä joitakin taloja. Adranoksen temppelin sijaintia ei ole tunnistettu; on kuitenkin löydetty massiivisia perustuksia, joita on ehdotettu temppelin perustuksiksi. Votiiviesinelöytöjen perusteella on tunnistettu Demeterille omistettu pyhäkkö. Kaupungin lähistöltä on löydetty ja kaivettu lukuisia hautoja. Arkaainen nekropoli ulottuu kaupungista kaakkoon nykyiseen Sciare Manganelliin. Haudat ovat pieniä laavakivestä rakennettuja pyöreitä rakenteita, jotka muistuttavat jonkin verran mykeneläisiä tholoksia. Kaupungista ja haudoista tehtyihin esinelöytöihin lukeutuu muun muassa itaalista keramiikkaa sekä pieniä arkaaisia pronssiesineitä. Löytöjä säilytetään Adranon arkeologisessa museossa. Lähteet Aiheesta muualla Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Adranon Wikimedia Commonsissa