Campi Flegrei

Campi Flegrei (De flegreiske feltene) er en enorm vulkansk kaldera nordvest for byen Napoli i Italia. Det meste av kalderaen ligger under havflaten. Navnet er fra det gammelgreske flegraios (Φλέγραιος) som betyr "brennende". Navnet er egentlig ikke kommet på grunn av vulkansk aktivitet, men snarere av de mange hydrotermiske fenomenene som kjennetegner den: fumaroler, og varme kilder, som også var i bruk i Romertiden. Området har 24 kratermunninger og vulkanske høyder. De fleste av disse er under vann. Noen av dem har pågående utstrømming av gass, som Solfatara-området i Pozzuoli, eller hydrotermaler, som i Agnanosjøen, Pozzuoli, Lucrinosjøen, i tillegg til bradyseisme, synlige i Serapis-tempelet i Pozzuoli. I 2003 ble området vernet som en regional park. Geografi Området omfatter i Pozzuolibukta, nordvest for Napolibukta, i regionen Campania. Kommunene Pozzuoli og Cumas ligger innenfor området. Det er flere enn 50 000 innbyggere i selve kalderaen og flere enn 1,5 millioner i nærområdet. Geologiske faser Tre perioder eller geologiske faser er anerkjent i Campi Flegrei: For omtrent 40 000 år siden nådde den eksplosive vulkanske aktiviteten sitt klimaks med eksplosjonen av vulkanen Archiphlegreus. Utbruddet omfattet 680 km³ magma, som spredte tefra over hele Campania-regionen. Kompaktert tefra skaper tuffstein, mye brukt til slutten av antikken som byggemateriale. Forekomstene viser at utbruddet var en enkelt hendelse, som varte i 2-4 dager. Det startet med et freatisk utbrudd, etterfulgt av et plinisk utbrudd matet av to magmakamre. Den resulterende eruptive kolonnen kan ha steget til en høyde av 70 km på det høyeste, og endte da utbruddshastigheten avtok på grunn av kollaps i krateret. Utslippene besto av pimpstein og lapilli. Dette innledende stadiet ble fulgt av en kalderakollapshendelse og en stor pyroklastisk strøm, matet av det øvre laget av magma. Den pyroklastiske strømmen var sammensatt av aske, gasser, pimpstein og litiske fragmenter, og strakk seg over et område på 30 000 km². De tette pyroklastiske strømmene beveget seg mot N og S, overvant fjellkjeder som var 1000 meter høye, og krysset Napolibukta. Alle spor av liv ble utryddet innenfor en radius på 100 km. Utbruddet ga totalt 181–225 km³ stein. 680 km³ trakittisk magma ble kastet ut, noe som ga utbruddet 7 på EVI-skalaen. Det neste store utbruddet skjedde for omtrent 12 000 år siden. Det dannet en liten kaldera innenfor det store fra forrige utbrudd, sentrert om byen Pozzuoli. Den tredje perioden er datert mellom 8000 og 500 år siden. Den preger området med hvit pozzolana, materialet som de fleste vulkanene som utgjør Campi Flegrei er laget av. Pozzolana ligger innenfor urkrateret fra den andre perioden; Grovt sett er periodens forløp slik: en innledende aktivitet mot sørvest i området Bacoli og Bayas, for 10 000 til 8000 år siden; en mellomaktivitet i det sentrale området, sonen mellom Pozzuoli, Spaccata-fjellet og Agnano, for 8000 til 3900 år siden; og til slutt en nyere aktivitet som berører den vestlige delen, og for å danne Avernosjøen og Monte Nuevo, for 3800 til 500 år siden. Den kalderaen, som hovedsakelig er på bakkenivå, er tilgjengelig til fots. Den inneholder mange fumaroler med synlig damp, og flere bassenger med kokende gjørme. Noen kjegler og mindre kratere strekker seg inn i kalderaen. Et av disse kratrene har blitt fylt av Avernosjøen. For øyeblikket inkluderer området til Campi Flegeri omgivelsene og de napolitanske bydelene Agnano og Fuorigrotta, arealet til Pozzuoli, Bacoli, Monte Procida, Quarto, Isole Flegree (Ischia, Procida, Vivara). Ved det siste store utbruddet i 1538 ble det dannet en ny vulkansk høyde, det såkalte Monte Nuovo. Den har blitt hevet fra bakken 2 m siden 1970. Patrick Moore pleide å sitere Campi Flegrei som et eksempel på hvorfor nedslagskratere på månen måtte være av vulkansk opprinnelse, noe man trodde frem til 1960-årene. Aktivitet i moderne tid På 80-tallet var det mye jordskjelvsaktivitet men ingen utbrudd. I perioden fra 2005 til nå har det vært en langsom landhevning som i oktober 2023 ble oppmålt til ca. 115 cm. Dette har fått myndighetene til å høye varselnivået til «gul nivå» siden 2012. I løpet av 2023 har det også vært tusenvis av jordskjelv noe som har fått Italienske myndigheter å legge opp planer for eventuell evakuering. Forskere ved INGV sier at aktiviteten kan komme av magma som trenger seg opp eller så kan det komme av stor avgassing av oppsamlet magmaprodusert gass som trenger ut av vulkanen. Det siste scenariet er det mest sannsynlige og minst farlige. Kulturell betydning Den har historisk betydning av flere grunner: Selv om de er redusert fra hvordan de var i oldtiden, er det fortsatt mange varme kilder i området. De som er spredt på øya Ischia er berømte. De forekommer også på halvøya i Agnano eller termalbadene i Pozzuoli. I Pozzuoli er det mange monumentale bygninger fra romertiden; Macellum (markedet) kalt Serapis-tempelet, Pozzuoli-katedralen, og Italias tredje største amfiteater med plass til 40 000 tilskuere. Stranden i Miliscola, i Bacoli, hadde en romerske militærskolen. Innsjøen Averno var etter gamle myter inngangen til Helvete. Agrippa forsøkte å etbalere en marinebase der i 37 f.Kr. kalt Portus Iulius. Restene er fortsatt synlige under vann. Basen var forundet med havet via verdens første større veitunnel. Tunnelen var farbar helt til 1940-årene. I Kumae er den berømte hulen til sibyllen. Det er den eldste kolonien i Magna Graecia. Av den gamle byen, lite utgravd, kan den nedre delen fra romertiden besøkes, med områdets romerske forum og de nærliggende offentlige bygningene, den «romerske krypten» og Akropolis. Som en port til byen er Arco Felice, en bue laget av murstein fra romertiden bygget i et snitt innfelt i bakken der den gamle Via Domitiana gikk inn i Kumae. I Bayas, nå under havflaten, ligger villaen til den romerske keiseren som kom for å nyte havet og teatret. Der ble det bygget luksushus og villaer som feilaktig ble kalt "tempel" som Merkur, Venus, Diana). Der ble det eksperimentert med nye arkitektoniske løsninger for bygging av domer, som senere ble brukt i Roma, for eksempel i byggingen av Agrippas Pantheon. Kommunen Quarto krysset Via Appia og ble fullstendig bygget i det enorme krateret til en utdødd vulkan. Området har også graven til Agrippina den eldre og Scipio Africanus. I området til Arco Felice er det en romersk akvedukt. I Bayas (en forstad til Bacoli) ble de romerske badene utviklet. Liste over kratere Nedenfor er en ikke-uttømmende liste over det mest aktive området, av kraterne som fortsatt er aktive eller lettere gjenkjennelige fra stedets morfologi: Annen bruk Campi Flegrei er også navnet på en jernbanestasjon og en tunnelbanestasjon i Napoli. Noter Referanser Eksterne lenker (en) Category:Campi Flegrei – galleri av bilder, video eller lyd på Commons Area Vesuvio (på italiensk) Ulixes.it Arkivert 12. juni 2023 hos Wayback Machine. — Nettside om Phlegrean Fields (på engelsk) Vulkangasser og utbrudd Campania Region Tourism — The Phlegrean Fields Vulkanologisk utflukt til Phlegrean Fields (på engelsk) Historisk og geologisk introduksjon til det napolitanske området (på engelsk) CampiFlegreipark.it Overnatting i B&B, hotell, eldgamle termalbad, informasjon om arkeologiske besøk, offentlig transport og gode råd Arkivert 5. august 2020 hos Wayback Machine.