תיאטרון קיסריה

תיאטרון קיסריה הוא מבנה עתיק מן התקופה הרומית, השוכן בתחומי הגן הלאומי קיסריה. התיאטרון נבנה בשלהי המאה הראשונה לפני הספירה על ידי הורדוס, מלך יהודה, ושימש כזירת מופעים ציבוריים כגון הצגות, תחרויות ספורט וקרבות גלדיאטורים. המבנה השתמר בחלקו ונחשב לאחד מהתיאטרונים הגדולים והחשובים שהתגלו בישראל. במהלך המאה ה-20 שוקם האתר, והוא משמש כיום כאולם מופעים פתוח המארח אירועים תרבותיים, תוך שילוב בין ערכיו ההיסטוריים לבין שימוש עכשווי. בניגוד לכינוי הרווח בקרב הציבור "אמפי קיסריה", התיאטרון אינו אמפי. משמעות המילה תיאטרון היא מבט, בעוד שהמילה אמפי משמעותה כפול. כלומר, אמפיתיאטרון פירושו "מבט כפול". הכוונה במונח זה היא למבנה בו הקהל יושב בשני הצדדים בעיגול או בסגלגל, אך במקרה של קיסריה, שם המקומות מסודרים רק בחצי עיגול, מדובר בתיאטרון. היסטוריה התיאטרון בקיסריה נבנה בשנת 10 לפני הספירה, כחלק מהתוכנית האדריכלית רחבת ההיקף של המלך הורדוס לפיתוח העיר קיסריה, שנקראה על שמו של הקיסר אוגוסטוס. בנוסף לתיאטרון בנה הורדוס, צפונית יותר, אמפיתיאטרון, אשר טרם נחשף אך זוהה על ידי הארכאולוג ליאו רייפנברג, ואת ההיפודרום המערבי צמוד לים אשר הוסב בהמשך לאמפיתיאטרון. בימי אדריאנוס נבנה ההיפודרום המזרחי הגדול יותר, קירקוס למעשה, שם ניצב האובליסק. התיאטרון בנוי מאבן גיר מקומית והוא קטן יחסית לתיאטרות אחרים בעולם הקלאסי. קוטרו 90 מטרים והוא מכיל כ-4,000 צופים. לשם השוואה בתיאטרון בבית שאן ישנם 5,000 מקומות.צורת התיאטרון הושפעה מהדגם הקלאסי של תיאטראות רומיים: חצי עיגול (גורן), שבו נבנו גושי מושבים (קוויאות) שהופרדו במסדרון (וומיטוריום), ארנה – רחבה למרגלות המושבים, ששימשה לעיתים למופעים, ואזור הבמה (אורקסטרה), שבקיסריה היה בו גם גב במה גבוה ומרשים שחרב (סקנה פרונס), וגם חדרים תת-קרקעיים – תאי הלבשה לשחקנים. מבנה גב הבמה, הסקנה, גדל משמעותית והוא היה רב קומתי. חלקו העליון הגיע עד סמוך למושבים הגבוהים ביותר כך ביקשו הרומים לשלוט לחלוטין במראה שייחשף בפני הקהל וזאת בניגוד לתיאטראות היווניים וההלניסטיים, אשר בהם ניתן היה לצפות על הנוף הסובב. רצפת התיאטרון, האורקסטרה, בקוטר 30 מטרים, רוצפה בגלגולה האחרון בשיש לבן אך תחתיה נתגלו ריצוף מהתקופה ההרודיאנית. הרצפות הללו נעשו מטיח צבעוני בעיטורים גאומטרים שונים, וחודשו מדי פעם שכבה על גבי שכבה. העיטורים נעשו בסגנון הפומפיאני שהיה חביב על הורדוס. התיאטרון המשיך להתקיים עד המאה השישית, בתקופה זו תחת יוסטיניאנוס חדל לתפקד והפך בחלקו למצודה. בחפירות שנערכו בשנות ה־50 של המאה ה־20 נחשף המבנה מחדש ונמצא במצב שימור טוב יחסית. עם חשיפתו, בוצעו בו עבודות שימור, שיקום ופיתוח נרחבות, שהכשירו אותו לארח קהל רב ולאפשר קיום אירועי תרבות בקנה מידה גדול, תוך שמירה על ערכיו ההיסטוריים והארכאולוגיים. מספטמבר 1961 מתקיימות בתיאטרון הופעות פופ ורוק של אמנים שונים, כאשר ההופעה שחנכה את המקום הייתה הופעתו של הצ'לן הקטלאני פבלו קזאלס. הופעה בתיאטרון נחשבת לאבן דרך משמעותית בקריירה של אמנים ישראלים. גלריה קישורים חיצוניים הערות שוליים