בארי (קיבוץ)

קיבוץ בְּאֵרִי נמצא בנגב המערבי, כארבעה קילומטרים מזרחית לרצועת עזה. זהו היישוב הצפוני ביותר ביישובי מועצה אזורית אשכול. בארי הוקם במוצאי יום כיפור ה'תש"ז, 1946, במסגרת 11 הנקודות. הקיבוץ נקרא על שם ברל כצנלסון, שבארי היה שמו העברי. הוא משתייך לתק"צ (התנועה הקיבוצית). בארי הוא היישוב הגדול ביותר מבחינת אוכלוסייה במועצה האזורית אשכול. נכון ל־26 ביוני 2022 מנתה אוכלוסיית הקיבוץ כ-1,108 אנשים. השנים הראשונות ערך מורחב – הכשרה מגויסת הקיבוץ עלה על הקרקע באזור ואדי נח'אביר, על השפך של קניון באר שבע-עזה הקדום שהיה בתקופת המיוקן, קילומטרים אחדים דרומית לקיבוץ בארות יצחק, שממנו יצאו המקימים. מקימי הקיבוץ היו משני גרעינים: הכשרת הנוער העובד והלומד במעוז חיים (קבוצת בארות) וגרעין של הצופים ב', כ־30 בוגרי בית הספר הריאלי העברי בחיפה. אליהם הצטרפה קבוצה של עולים מעיראק שעברו הכשרה ברמת הכובש. בשנים הראשונות ישב רק חלק מהגרעין בקיבוץ עצמו ושאר הקבוצה ישבה בגדרה, מטעמים ביטחוניים וכלכליים. במהלך מלחמת העצמאות הפציץ את הקיבוץ הצבא המצרי. ליד הקיבוץ הוקם משלט והתושבים היו חמושים במספר מצומצם של רובים ומרגמה. במהלך פעילותם נפטר חבר אחד ממחלה, ובמלחמת העצמאות נפלו שישה מחברי הקיבוץ. לאחר קום המדינה הועתק הקיבוץ שלושה קילומטר דרום־מזרחה, לאזור שבו שטחים נוחים יותר לעיבוד, ושם הוא נמצא עד היום. הקיבוץ בהמשך מקור הפרנסה העיקרי של הקיבוץ הוא מפעל הדפוס המודרני "דפוס בארי", המתבסס על דפוס שהוקם בשנים הראשונות של הקיבוץ. קיימת גם חקלאות – גידולי שדה פרדס ומרכז אופניים לה-מדווש. הקיבוץ מחזיק בבעלות חלקית של א.ב מתכננים. בהיותו יישוב חקלאי או יישוב באזור פיתוח, עובדים המעתיקים את מקום מגוריהם ליישוב וגרים בו לפחות שישה חודשים רצופים, נהנים מכך שאם התפטרו לשם כך מעבודתם, ההתפטרות תיחשב להם כפיטורים. בהיותו אחד מיישובי עוטף עזה, ניתן לתושביו זיכוי ממס הכנסה בהתאם לסעיף 11 לפקודת מס הכנסה. בשנת 2006 נחנך בקיבוץ בית כנסת, ביוזמת חלק מהתושבים. בבארי מגדלים את מזון־העל מנקאי, שהוא זן מטופח (זן רשום) של כדרורית, צמח ממשפחת הלופיים. ביטחון בזמן מבצע צוק איתן בקיץ 2014 חדרה חוליה בת תשעה מחבלים באמצעות מנהרה לישראל, כתשעה ק"מ מהקיבוץ. החוליה הציבה מארב לג'יפ צה"לי, הרגה את רס"ן אמוץ גרינברג ואת נהגו אדר ברסנו, וחזרה לעזה. בקיץ 2015, בפסטיבל תעמולה של מחלקת המדיה של חמאס לציון שנה למבצע, הופצו כמה סרטונים של הארגון. אחד מהסרטונים תיעד, לדברי החמאס, חדירה לקיבוץ בארי. חיים ילין, ראש המועצה האזורית אשכול בזמן המבצע, אמר שהסרטון מזויף: לא הייתה כלל חדירה לבארי והשטח הנראה ברקע הסרטון איננו גבעות בארי, אלא דיונות בחוף עזה. במהלך אביב 2018 שוגרו מדי יום לעבר האזור בין שלושה לארבעה עפיפוני תבערה מרצועת עזה, דבר שגרם לשריפות באזור. בעקבות השרפות הוקמה בקיבוץ "סיירת אש" שנועדה לטפל בשריפות הרבות. כמו כן סבל הקיבוץ מהפגזות במהלך סבבי הלחימה בין רצועת עזה לבין ישראל. הטבח בקיבוץ ערך מורחב – הטבח בבארי ערך מורחב – פרשת בני הערובה בבארי ב־7 באוקטובר 2023, בתחילת טבח שבעה באוקטובר, חדרו לקיבוץ יותר ממאה מחבלים מארגון הטרור חמאס חמושים היטב. הם התגברו על כיתת הכוננות וכוחות ראשונים שהוזעקו למקום, וערכו טבח בתושבי הקיבוץ, שבו נרצחו יותר ממאה מתושבי הקיבוץ (כולל חברי כיתת הכוננות של הקיבוץ). 26 הרוגים מקרב כוחות הביטחון, מהם 19 חיילים ושבעה שוטרים. יותר מ־32 תושבים נחטפו לשבי ברצועת עזה בידי החמאס, ומקצתם נרצחו לאחר חטיפתם. במעשים השתתפו גם אזרחים עזתיים שהגיעו לקיבוץ, בהם נוער, נכים וזקנים, והם השתתפו בביזה. המחבלים גרמו להרס רב לקיבוץ, בין היתר על ידי הצתת מבנים ושטחים בקיבוץ. כוחות צבא ומשטרה גדולים הגיעו לקיבוץ ולחמו בו בפיקודו של תא"ל ברק חירם. לאחר לחימה קשה, שבה נהרגו יותר משלושים לוחמי צה"ל, שוטרי משטרת ישראל וחברי כיתת הכוננות, שנמשכה עד 9 באוקטובר בצהריים, הסתיים טיהור הקיבוץ ממחבלים, בהם כאלה שהתבצרו במתחמים שונים בקיבוץ, והמקום תפקד כשטח צבאי סגור. תושבי קיבוץ בארי הודיעו בנובמבר 2023 כי בחרו לעבור לשכונה זמנית בקיבוץ חצרים, הסמוך לבאר שבע. אתרים בסביבת הקיבוץ סמוך לקיבוץ קיימים כמה אתרי תיירות. מצפון לקיבוץ נמצאת שמורת בתרונות בארי, המהווה מוקד משיכה בחורף, בעונת פריחת הכלניות. בשמורה קיים אתר ההתיישבות הראשון של בארי ("נחאביר"), מכרות גופרית בארי מפעל גופרית נטוש מימי המנדט הבריטי, יד אנזא"ק אנדרטה לחללי אנזא"ק ממלחמת העולם הראשונה, ומבנים בריטיים לאחסון תחמושת ממלחמת העולם השנייה. נוסף על כך ישנם מסלולי אופניים למשפחות ולרוכבים מנוסים. גלריה בארי פעלה בקיבוץ מאז אוקטובר 1986, והציגה תערוכות של אמנים ישראלים. בטבח שביצעו מחבלי החמאס נהרסה הגלריה כליל, והיא הועתקה לבית רומנו בתל אביב. במלחמת סיני, במלחמת ששת הימים ובמלחמת יום הכיפורים הוקם בית קברות צבאי לשעת חירום באתר מצפון-מזרח לקיבוץ, ובו נקברו חלק מחללי הקרבות בסיני. לאחר שלוש המלחמות הועברו החללים משם לקבורת קבע, ובית הקברות פורק. ראו גם ציר מסדרון נצרים הנמשך מערבה מאזור בארי לקריאה נוספת משה גבעתי, בדרך המדבר והאש – תולדות גדוד 9. תל אביב: הוצאת 'מערכות' ומשרד הביטחון – ההוצאה לאור, תשנ"ד–1994 קישורים חיצוניים אתר אינטרנט של הקיבוץ ארכיון קיבוץ בארי תולדות בארי באתר מיזם הנגב המערבי והגליל זוכרים את נופלות ונופלי קיבוץ בארי, אתר הנצחה לזכר חברי וחברות קיבוץ בארי שנפלו באסון ה-7 באוקטובר בארי (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית ויקיבוץ בארי - אנציקלופדיה מקוונת של הקיבוץ בארי, במרכז המידע לנגב ולגליל של תנועת אור שירים שנכתבו והולחנו בקיבוץ בארי, באתר שירה עובדת מאחורי היער – הקיבוץ הישן (נחאביר – קיבוץ בארי) הקמת 11 יישובים חדשים בנגב: אורים, נירים, קדמה, גלאון, שובל, משמר הנגב, תקומה, בארי, כפר דרום, נבטים וחצרים. יומני כרמל 1946 (התחלה 2:20) נפט וגז פורצים באזור בארי, יומני כרמל, אוגוסט 1955 (התחלה 9:06) מסלולי אופניים באזור בארי חגית אברון, ‏הקיבוץ הדרומי שתמצאו בו מאפייה מופתית וגבינה שמיוצרת רק פעם בשנה, באתר גלובס, 9 בפברואר 2023 אוסף תצלומים מימי ראשית היישובים שדרות, נחל עוז, ניר עוז, ניר עם, נירים, מפלסים, בארי - באתר הארכיון הציוני, 19 באוקטובר 2023 אלון פרל, ‏"קיבוץ בארי עוד יהיה מקום פורח שיאיר את העוטף ואת המדינה כולה", באתר גלובס, 19 באוקטובר 2023 גלעד מלצר, הארכיון של בארי - רבע מיליון תמונות ומסמכים, באתר הארץ, 22 בנובמבר 2023 אזור בארי: שגשוג חורבן ופריחה מאת ד"ר רועי מרום, באתר הארכיון הציוני, 28 בינואר 2024. יעל אינגל, בין הפרעות בעיראק לשבעה באוקטובר: כשהפרהוד הגיע לבארי, באתר הספרנים, ‏10 ביוני 2024 עופר אדרת, "הפחד ומורך הלב רחוקים מהם": כתב "הארץ" ביקר בקיבוצי העוטף לפני 70 שנה, באתר הארץ, 4 במרץ 2025 יד אנזא"ק בקיבוץ בארי, מיזם אבני מורשת בארי, מיזם אבני מורשת בית הביטחון (ואדי נחאביר), מיזם אבני מורשת מפעל הגופרית הישן בבארי, מיזם אבני מורשת מיכאל יעקובסון, סיבוב בבית העם בקיבוץ בארי, בבלוג "חלון אחורי", 4 בדצמבר 2023 מיכאל יעקובסון, סיבוב בחדר האוכל בקיבוץ בארי עם קירות האמנות שיצר משה סעידי, בבלוג "חלון אחורי", 24 במרץ 2026 הערות שוליים