עין השופט

עֵֵין הַשּׁוֹפֵט הוא קיבוץ של הקיבוץ הארצי השומר הצעיר, הנמצא בתחומי מועצה אזורית מגידו. היסטוריה חברי קיבוץ עין השופט עלו על הקרקע ב-5 ביולי 1937 (כ"ו בתמוז ה'תרצ"ז), לגבעת ג'וערה שברמות מנשה, אזור שנקרא אז בטעות "הרי אפרים"[דרושה הבהרה]. כעבור כשנה עברו המייסדים לנקודת הקבע, כמה מאות מטר מג'וערה. עליית הקיבוץ לקרקע נערכה במסגרת התיישבות חומה ומגדל. הקיבוץ נקרא על שמו של השופט לואי ברנדייס, ממנהיגיה של יהדות ארצות הברית, שהספיק לתרום כסף לביסוס הקיבוץ. בטרם העלייה לג'וערה חיו חברי הקיבוץ חמש שנים במושבה חדרה, שם הכשירו את עצמם לחיי הקיבוץ, כפי שנהגו לעשות זאת עשרות קבוצות באותה תקופה. בחדרה נוצר גם האיחוד בין גרעין השומר הצעיר מפולין, "בניר", לבין הגרעין הראשון של השומר הצעיר מצפון אמריקה, לכדי קיבוץ אחד. הקיבוץ הוא הראשון לעלייה החלוצית מצפון אמריקה. בתקופת מאורעות תרצ"ו-תרצ"ט סבל הקיבוץ מהתקפות ירי רבות. בראשית אפריל 1938 נרצחו שניים מחברי הקיבוץ על ידי חברי כנופיות. ב-1943 מנה הקיבוץ 137 מבוגרים ו-80 ילדים, ושטחו השתרע על 5,000 דונם. הקיבוץ במאה ה-21 עין השופט הוא "קיבוץ שיתופי". החל משנת 2015 עבר הקיבוץ תהליך של בחינה מחודשת של מודל השיתוף ואורחות החיים בו, עם דגש על הפרטה חלקית של מקור הפרנסה של החברים. עיקר פרנסתו של הקיבוץ מגיעה מן התעשייה, הכוללת שלושה מפעלים: "מיברג" - ליצור ברגים וחלקי מתכת בכבישה קרה; "אלתם" - המייצר מוצרים לשוק התאורה; ו"מאג" - חברה שמתמחה ביצור והרכבת מכלולי מתכת לתעשיית הרכב. כמו כן מקיים הקיבוץ מגוון ענפי חקלאות כגון: רפת לחלב, בקר לבשר, לול, מטעי אבוקדו, כרמי ענבים וגידולי שדה. מאז שנות ה-80 של המאה ה-20 התפתחו מספר מקורות פרנסה חדשים, ביניהם החברה "איניגו תוכנה" שמתמחה בבניית מערכות שירות כמו מערכת לניהול ציי רכב ומערכת לניהול קלפי ממוחשבים, מחלבה וענפי תיירות, ואולפן להפקת סרטים - עין השופט הפקות. כמו כן הוקמו מספר יזמויות עסקיות של חברי קיבוץ בתחומים שונים. בתחום הקיבוץ נמצאים אולם מופעים אזורי וכן בית הספר התיכון האזורי מגידו. הקיבוץ פעיל מאוד בתחום קליטת העלייה ומפעיל שתי תוכניות: אולפן קיבוץ שנפתח בשנת 1952 וחברי קיבוץ לא מעטים הם בוגריו; ו"בית ראשון במולדת" לעולים צעירים מעל גיל 26, זאת בנוסף לתוכנית המתנדבים של התנועה הקיבוצית. בשנת 2009 היה שותף הקיבוץ גם לתוכנית "גרעין צבר" ובו עולים צעירים שהגיעו לארץ על מנת להתגייס לצה"ל. הסליק בעין השופט ערך מורחב – הסליק בעין השופט ב-1945 נחפר סליק בעין השופט. הסליק נחפר על ידי מספר חברים תחת המתבן שמאז נבנה במקומו חדר כושר. מיקומו היה סודי וידוע רק למקימיו שסירבו לגלות זאת גם שנים רבות לאחר הקמת המדינה. רק לאחר יותר משישים שנה הסכים אחרון המקימים, ברל קרן, שהיה אז בן 96, לתת פרטים על מיקום הסליק. הסליק התגלה לבסוף ב-16 ביוני 2009. הנשק והתחמושת היו שקועים במים. לאחר הוצאתם וניקויים הם מוצגים בתיאום מראש לקבוצות מבקרים ליד פיר הסליק. גלריית תמונות לקריאה נוספת אברהם יערי, זכרונות ארץ ישראל - כרך ב', פרק קכ, "עין השופט היישוב הראשון בהרי אפרים", מיומני המתיישבים, 1937–1938: העלייה על הקרקע, לילה בעמדת הגנה בסתיו, ימי החורף, הקרבן הראשון, עמ' 1266–1271. קישורים חיצוניים אתר האינטרנט הרשמי של עין השופט עין השופט באתר הרשות לפיתוח הגליל מבט אווירי על עין השופט, 1942, תצלום באתר Getty Images מבט אווירי על עין השופט, אזור המגורים, 1942, תצלום באתר Getty Images מיכאל יעקובסון, סיבוב בשלושה חדרי אוכל בקיבוצים מגידו, עין השופט והזורע, בבלוג "חלון אחורי", 23 ביולי 2016 מידע על אתר עין השופט, בארכיון המנדטורי באתר רשות העתיקות תמונות מאוסף קיבוץ עין השופט מתוך האוספים הדיגיטליים של ספריית יונס וסוראיה נזריאן, אוניברסיטת חיפה אחיה ראב"ד, הסליק בעין השופט: מאות רימונים, רובים ואקדחים, באתר ynet, 16 ביוני 2009 עין השופט (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית הערות שוליים