כפר גלעדי

כְּפַר גִּלְעָדִי הוא קיבוץ באצבע הגליל ליד מטולה וקריית שמונה, השייך למועצה אזורית הגליל העליון. הקיבוץ נוצר כתוצאה מאיחוד שנעשה בשנות ה-20 וה-30 של המאה ה-20 בין כפר גלעדי, תל חי וקיבוץ טבריה. מדרום לקיבוץ (בתחומי תל חי לשעבר) שוכנת כיום אוניברסיטת קריית שמונה בגליל. אטימולוגיה צריף הראשונים התנוסס למרחוק ונקרא בפי הערבים "א-תַּחְשִׁיבָּה" - "צריף העץ" (בערבית: التَّخْشِبَة, תעתיק מדויק: אל-תַּחְ'שִׁבָּה), וסימל את היישוב בשנותיו הראשונות. תחילה חשבו לקרוא ליישוב "גבעת־השומר" אבל בסוף הוחלט על השם 'כפר ב"ג', ראשי תיבות של ארגון בר גיורא, שחבריו הקימו את ארגון השומר. בשנת 1918, עם מות חברם, ישראל גלעדי, שהיה מראשי "השומר" ומנהיג הקבוצה שהתיישבה במקום, הוחלט לקרוא ליישוב על שמו. גִּלְעָדִי הוא שם ייחוס מן גִּלְעָד. גִּלְעָד או הַגִּלְעָד הוא שמו של חבל ארץ הררי בעבר הירדן המזרחי. נטען שהֶלחם המילים גַּל ועֵד הוא מקור השם גִּלְעָד. סברה אחרית היא שהשם מבוסס על השורש גלע"ד, המוכר מן הערבית במובן 'קשה ומחוספס' (וגם 'עז ואמיץ'), אולי לציון מקום הררי וסַלעי. היסטוריה הקמת היישוב כפר גלעדי הוקם במהלך מלחמת העולם הראשונה, ב-19 באוקטובר 1916 (שמחת תורה ה'תרע"ז), על אדמת יק"א. ראשוני חלוציו היו חברי אגודת "השומר", שנוסדה בשנת 1909 בגליל. החברים המקימים היו ישראל ומניה שוחט, יוסף טרומפלדור, ישראל גלעדי, מניה לויטין, יצחק בן-צבי, אלכסנדר זייד, יחזקאל חנקין, יחזקאל ניסנוב, צבי בקר, מנדל פורטוגלי ומשה גבעוני (גולדשטיין). שאיפת המייסדים, שהיו שומרי מושבות, הייתה להתיישב על גבולות ארץ ישראל, במקומות מסוכנים ביותר. לפיכך בחרו בגבעה זו בקרבת גבול הארץ, מתוך ההבנה שגבולותיה נקבעים בהתאם לתחומי ההתיישבות. כעבור שנה מהקמתו, ב-1917, נבנה בו הצריף הראשון, ה"תחשיבה" (מכאן שמו הערבי של המקום). כדי להשיג מימון ונשקים עבור חברי ההגנה. חברי הקיבוץ הבריחו נשקים וזהב לארץ ישראל דרך נמל ביירות. שיטת העבודה הייתה להתחזות לז'נדרמים בריטים. ולעמוד במחסום דרכים. אחד השודים שהיה השוד הגדול ביותר בא"י. היה של 15,000 מטבעות זהב. יישוב זה, כתל חי וכיישובים אחרים בסביבה, היה חלק מההתיישבות החדשה בתחילה המאה ה-20 באצבע הגליל. לאחר המלחמה נמצא היישוב בתחום המנדט הצרפתי בסוריה ובלבנון. מאוחר יותר תוקן הגבול ואזור אצבע הגליל צורף למנדט הבריטי על ארץ ישראל. הימצאות היישובים היהודיים באצבע הגליל תרמה להחלטה על צירוף האזור לארץ ישראל[דרוש מקור]. התפתחות אוכלוסיית היישוב במלחמת העולם הראשונה, עת חיפשו הטורקים את אנשי ניל"י, הם אסרו את כל הגברים במקום והיישוב ננטש. הוא נעזב פעם נוספת בעקבות אירועי תל חי במרץ 1920, ולאחר שבעה חודשים, ב-5 באוקטובר, שבו המתיישבים למקום. בספטמבר 1921 הצטרפו אנשי "השומר" מכפר גלעדי לגדוד העבודה, ובשנים שלאחר מכן קלט הקיבוץ מאנשי הגדוד. בשנת 1926 התאחדו שני הקיבוצים השכנים לקיבוץ אחד ושמו: "כפר גלעדי-תל חי". לאחר הצטרפות קיבוצי גדוד העבודה לקיבוץ המאוחד קלט כפר גלעדי בשנת 1932 את "קיבוץ טבריה" של תנועת נצ"ח, מעולי המדינות הבלטיות וברית המועצות. בשנת 1936 באו לקיבוץ עולים מגרמניה ובהמשך הגיעו קבוצות רבות של נוער מניצולי השואה ועולים מארצות המזרח. במהלך שנות ה-30 וה-40 של המאה ה-20 שימש כפר גלעדי תחנת מעבר מרכזית למעפילים שעלו לארץ ישראל דרך סוריה ולבנון. העולים מלבנון הוסתרו תחילה בכפר גלעדי, הועברו לאיילת השחר, משם לראש פינה ולאחר שצוידו בבגדים מתאימים ותעודות נשלחו לחיפה. בשיטה זו עברו בכפר גלעדי כ-8,000 עולים באופן בלתי-חוקי. במלחמת העולם השנייה נדרשו החברים להתפנות בגלל הסכנה מצבא צרפת של וישי, ששלט אז בסוריה. אולם היישוב לא פונה, פרט לילדיו (שהועברו זמנית לתל יוסף). בשנות המאבק בשלטון המנדט הבריטי שימש כפר גלעדי בסיס לפלוגות השדה (פו"ש), לפלמ"ח ולהעפלה דרך היבשה מגבולי סוריה ולבנון. בראשית שנות ה-50, בעת הפילוג בקיבוץ המאוחד, עבר כפר גלעדי טלטלה קשה, כאשר פרשו חלק מחבריו לקיבוץ הגושרים, ובמקביל נקלטה בו קבוצת פורשים מדפנה. במאה ה-21 מאז שנת 2004 כפר גלעדי הוא קיבוץ משתנה (מופרט), שחבריו מקבלים שכר דיפרנציאלי (לא-שוויוני) ומשלמים עבור חלק מהשירותים שמספק להם הקיבוץ. במהלך מלחמת לבנון השנייה, ב־6 באוגוסט 2006, פגעה קטיושה שירה החזבאללה בקבוצת חיילי מילואים, מחטיבה 226, שחנתה בסמוך לכניסה לבית הקברות, בהמתנה לכניסה ללבנון לפעילות מבצעית. מהפגיעה נהרגו 12 חיילים, והייתה זו אחת התקריות הקשות במלחמה. לאחר האירוע האשימו חלק מהמשפחות השכולות את בני הקיבוץ בכך שלא התירו לחיילים את הכניסה לקיבוץ, בטענה שהם יפגעו ברכושו, אך אנשיו התנערו מאחריות ואילו תא"ל אלון פרידמן, ראש מטה פיקוד הצפון, שלח מכתב למזכירות הקיבוץ, בו נטל בשם צה"ל את מלוא האחריות על התקרית. במקום הוקם גל-עד לזכר החללים. באוקטובר 2023 פונה הקיבוץ כחלק ממלחמת חרבות ברזל. בפברואר 2025 חזרו אליו כל חבריו. ענפי הפרנסה עד הקמת מדינת ישראל היו ענפי המשק העיקריים, ענפי החקלאות המקובלים: רפת לפרות, מכלאה לצאן, לולים לתרנגולות, תפוחים וגידולי ירק ופלחה. בתל חי היה גם מפעל שימורים לזיתים. בסוף שנות ה-50 החלה לפעול מחצבה ליד הקיבוץ. הוקם תאגיד של הקיבוץ בשם "מחצבות כפר גלעדי" ובית מרגוע, אשר הוסב לבית מלון הנקרא "מלון כפר גלעדי". אלו מהווים את מקורות הפרנסה העיקריים של הקיבוץ. בשנת 1979 הוקם מטע האבוקדו של הקיבוץ על ידי חבר הקיבוץ עמוס לוין בשנת 2019 החל שיפוץ במלון כפר גלעדי. בפברואר 2026,רכשה ישראל קנדה 50% ממלון כפר גלעדי ומלון גליליון (2 המלונות היו קודם בשליטה מלאה של הקיבוץ) ב-142 מיליון ש"ח. ביוני 2026, רכש הקיבוץ יחד עם ישראל קנדה מלון בברלין ב-18 מיליון אירו לקיבוץ ארבע מחצבות המצויות באזור של אבני גיר ובזלת. הן מספקות את מוצריהן גם לביצורי הגבול ברמת הגולן ובמחוז הצפון. המחצבות מייצרות מגוון מוצרים: חומרי מחצבה, חצץ, מצעים, אספלט, בטון, חצץ בזלת מיוחד לכבישים ראשיים, אבקות גיר לתעשיות הפלסטיק, הצבע, הנייר והדבק וחומרי קוורץ ליצור משטחי מטבח ייחודיים. חינוך בקיבוץ שוכן בית ספר יסודי אזורי בשם "עלי גבעה". תלמידי חטיבת הביניים והתיכון לומדים בבית ספר עמק החולה. אתרים מוזיאון בית השומר ערך מורחב – מוזיאון בית השומר בכפר גלעדי ממוקם מוזיאון בית השומר, אחד מעשרת המוזיאונים של משרד הביטחון, אשר נחנך בשנת 1969. הוקם כדי להציג את תולדותיהם של ארגוני בר גיורא והשומר ואת תפקידיהם בהתיישבות, בגיוס נשק ובהגנת היישוב. הוא מתמקד בשני נושאים: התפתחות כוח המגן בארץ ישראל וההתיישבות בגליל ובאצבע הגליל. המוזיאון הוקם על ידי אחרוני אנשי השומר, ובראשם מאיר ספקטור, רחל ינאית בן-צבי ונחום הורביץ. הבניין תוכנן כעין מגדל שמירה הצופה לעבר כל אצבע הגליל ולחצר תל חי. התצוגה במוזיאון כוללת מסמכים היסטוריים, צילומים, דגמים, שחזור "המדאפה" (חדר האורחים), דיוראמה אור-קולית, חיזיון אור-קולי, מבחר כלי נשק, דגלים ותלבושת מלאה של חבר השומר. בשנת 2008 שופץ ושודרג המוזיאון כדי שיתאים לתקופה המודרנית. המבקר עובר בין תחנות שונות ומפעיל סרטי טלוויזיה המראים את התקופה ההיא וברקע מוקראים מכתבים שאיש השומר כותב למשפחתו. בקיבוץ קיימים שני סליקים הפתוחים לביקורים מודרכים: סליק "השומר" (נסגר ב-2019 לאחר שחלק מתקרתו התמוטטה) וסליק "ההגנה". בית הקברות והאריה השואג ערך מורחב – בית הקברות כפר גלעדי - תל חי בבית הקברות של הקיבוץ מצוי אתר ההנצחה לחללי תל חי ובו אנדרטת האריה השואג וקבר האחים של מגיני תל חי. כמו כן טמונים במקום חברי ארגון "השומר", חללי צה"ל ותושבי היישוב. גבעת השוקת במערב הקיבוץ, ליד הכביש, סמוך למחצבות ולעינות גלעדי, מצויה "גבעת השוקת". בה נתגלה בית קבורה מן התקופה הרומית. במקום נמצאו שרידי בנייה וחרסים. על דופן הבניין כתוב באותיות עבריות מרובעות "חזקיה" - כנראה אבי המשפחה. ההערכה היא שאבי המשפחה נקבר במקום בסביבות שנת 200 לפנה"ס. בתוך הבור יש ארון קבורה נוסף, מהודר, עשוי שיש ועליו כתובת יוונית המציינת את שם הנקבר: הירקלידס, כנראה פקיד ממשלתי בכיר. האתר נחפר בראשית שנות השישים על ידי הארכאולוג יעקב קפלן, בסיוע חברי קיבוץ כפר גלעדי. קפלן הציע לזהות את האתר כינוח המקראית. אקלים קיבוץ כפר גלעדי נמצא ברצועת האקלים הים-תיכונית, המתאפיינת באקלים ממוזג עם עונת קיץ יבשה (Csa). בשל מיקומו הגאוגרפי, הוא קרוב יחסית למסלול השקעים הקפריסאיים, ובכך הוא זוכה לכמויות גשם גבוהות, כ-760 מ"מ בממוצע, ובמספר רב של ימי גשם ביחס לרוב חלקי הארץ, זאת למרות גובהו הטופוגרפי הנמוך יחסית. לטופוגרפיה המקומית תפקיד מרכזי גם במשטר הטמפרטורה ועומס החום. בקיץ, עומס החום הממוצע בצהריים נע על הגבול שבין "בינוני" ל"כבד", זאת בשל צניחת הרוחות המערביות במורדות הרי נפתלי, המתמידות בכל ימות הקיץ. עם זאת, התנאים בכפר גלעדי נוחים מאלה שבעמק החולה הסמוך, בו עומס החום כבד ביותר. בשל הצבתו הטופוגרפית הקמורה של כפר גלעדי, קטנה בו המשרעת היומית, אפילו בלילות החורף השקטים. גלי קור פוקדים את הקיבוץ, אך הימים בהן הטמפרטורה יורדת מתחת לנקודת הקיפאון הם נדירים.. לקריאה נוספת ייסוד ישוב חדש בעצם המלחמה: ראשיתו של כפר־גלעדי, מזכרונות אלכסנדר זייד, תרע"ו–תרע"ז (1916–1917). בתוך: אברהם יערי, זכרונות ארץ ישראל, כרך שני, פרק צט, עמ' 1047–1055. יעקב גולדשטיין, השומר באצבע הגליל, בתוך: מרדכי נאור (עורך), אצבע הגליל, 1967-1900: מקורות, סיכומים, פרשיות נבחרות וחומר עזר (עידן 16), ירושלים: הוצאת יד בן צבי, תשנ"ב-1991, עמ' 71–74. זאב וילנאי, מדריך הגליל, ירושלים: הוצאת אריאל, 1980. מיכה לבנה, קיבוץ לבדד ישכון: פרקים בתולדות כפר-גלעדי, קיבוץ עצמאי רחוק מהמרכז, בתוך: מרדכי נאור (עורך), אצבע הגליל, 1967-1900: מקורות, סיכומים, פרשיות נבחרות וחומר עזר (עידן 16), ירושלים: הוצאת יד בן צבי, תשנ"ב-1991, עמ' 112–124. יהודה ליאו פיקרד, הגאולוגיה של כפר גלעדי, בתוך: ארץ ישראל: מחקרים בידיעת הארץ ועתיקותיה – ספר זלמן ליף ב, ירושלים: הוצאת החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה, 1953, עמ' 73–77. מרדכי נאור, ההעפלה מגבול הצפון, בתוך: הנ"ל (עורך), אצבע הגליל, 1967-1900: מקורות, סיכומים, פרשיות נבחרות וחומר עזר (עידן 16), ירושלים: הוצאת יד בן צבי, תשנ"ב-1991, עמ' 150–151. גדעון קלוורי, תולדות הספרייה בכפר גלעדי והרקע החברתי לצמיחתה כדגם להתפתחות ספריית קיבוץ, יד לקורא כ, 1981, עמ' 51–68. יעקב קפלן, המאוזוליאום בכפר-גלעדי, בתוך: ארץ ישראל: מחקרים בידיעת הארץ ועתיקותיה – ספר אלעזר ליפא סוקניק ח, ירושלים: הוצאת החברה לחקירת ארץ-ישראל ועתיקותיה, 1967, עמ' 104–113. שלמה קפלנסקי (עורך), קובץ השומר, תעודות, זכרונות ודברי הערכה, תל אביב: הוצאת ארכיון העבודה, תרצ"ז-1937. דרורה הייק, בליווי פרופ' יוסי בן-ארצי, כפר גלעדי - שער עלייה / ההעפלה היבשתית מגבול הצפון 1946-1919, הוצאת אפי מלצר, 2015. הדסה ברלינסקי (רבינוביץ)-יומנים ומכתבים של צעירה ירושלמית שעברה לכפר גלעדי בשנות השלושים ("מירושלים לכפר - גלעדי" אתר "כרמוניה") קישורים חיצוניים אתר האינטרנט הרשמי של כפר גלעדי להאזנה\הורדה: ריאיון עם אורי הורביץ, בנו של נחום הורביץ איש השומר, על השומר ועל כפר גלעדי. מתוך: פה ושם בארץ ישראל-פודקסאט. בהגשת יפתח מזור. קיבוץ כפר גלעדי – גליל עליון, באתר "תנועת אור - חיים בנגב ובגליל" אריאל דריימן, הצד האחר של מלחמת לבנון, באתר nrg‏, 11 באוגוסט 2007 נעמי גוטקינד-גולן, כפר גלעדי: הלולים הפכו לחנויות, הסליק נשאר, באתר nrg‏, 17 באוגוסט 2015 תיעוד נדיר בסרט משנות ה-30 עדי רובינשטיין, 100 שנים של קיבוץ, באתר ישראל היום, 28 בינואר 2016 מסלול שביל ישראל העובד בקיבוץ. חוכמתם של אנשי כפר גלעדי. באתר דוגרינט סיפור אישי והיסטורי על מצבת נופלי החיפוש בכפר גלעדי, 1946. באתר דוגרינט כפר גלעדי בן ארבעים, סרטי גבע, ארכיון שפילברג, 1957 (התחלה 3:46) פרד מונוסון מבקר בהתישבות בגליל העליון, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים, תאריך לא ידוע יובל מלחי, פרק 277: הסליקים של כפר גלעדי, באתר "קטעים בהיסטוריה", 20 באוקטובר 2018 כפר גלעדי (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית היסטוריה מרס, כפר גלעדי, דבר, 24 בינואר 1936 דוד שליו, כפר גלעדי בראי העבר, דבר, 3 באוקטובר 1961 נחום ברנע, מאגדות הסליק, דבר, 12 באוקטובר 1979 מיכאל יעקובסון, סיבוב בחדרי האוכל בשלושה קיבוצים בצפון: ברעם, כפר גלעדי ומצובה, בבלוג "חלון אחורי", 9 בספטמבר 2014 ארכאולוגיה ארון-אבן נחשף בחפירות במשק כפר-גלעדי, דבר, 22 באוקטובר 1961 שמעון פינס, ארון עופרת מעוטר מהמאה השלישית נמצא בכפר-גלעדי, דבר, 19 בנובמבר 1961 הערות שוליים