מעגן מיכאל

מַעֲגַן-מִיכָאֵל הוא קיבוץ מהזרם השיתופי של התנועה הקיבוצית (תק"צ). שוכן באזור הצפון ליד זכרון יעקב ושייך למועצה אזורית חוף הכרמל. היסטוריה היישוב עלה לקרקע ב-25 באוגוסט 1949, על אדמות ביצות כבארה שיובשו, ונחשב לקיבוץ הראשון של תנועת הצופים העבריים. שם הקיבוץ נגזר מההחלטה להקים מעגן דייג בחוף הים ומשמו של מיכאל פולק, מייסד מפעל המלט "נשר" ואחד מחברי ארגון פיק"א. חברי קבוצת הצופים א', בוגרי הגימנסיה הרצליה בתל אביב, בית הספר הריאלי בחיפה והגימנסיה העברית רחביה בירושלים התקבצו בחג שבועות 1941 והכריזו על הקמת הגרעין המגשים הראשון של תנועת הצופים. ב־1942 יצאו להכנה להתיישבות במושבה פרדס חנה. שם הצטרפו אליהם חברות נוער א' וב' מקיבוץ עין גב, שעלו לארץ מגרמניה ואוסטריה עם עליית הנוער. לפני מלחמת העולם השנייה. בשנת 1946, נקראו על ידי ההגנה לעבור לגבעת הקיבוצים ולעבוד במכון איילון - מפעל סודי לייצור כדורי תשעה מילימטר לרובה הסטן, שנבנה שמונה מטר מתחת לאדמה. לאחר קום המדינה נסגר מכון איילון וחברי הקבוצה, יחד עם המצטרפים שבדרך, עלו לקרקע. חלומם היה לכבוש את הים ולעסוק בדייג ימי עברי. מעגן מיכאל הוקם על רכס גבעות הכורכר של מישור החוף, כאשר ממערב - דיונות חול והים התיכון, ממזרח - אדמת ביצות הכבארה והר הכרמל ומדרום - נחל תנינים והכפר הערבי ג'סר א-זרקא. השנים הראשונות, שנות ה-50, היו שנים בצל הצנע בארץ. התחלה של הקמת ענפים חקלאיים ובניית היישוב. אדמת הכבארה הומלחה קשות על ידי ייבוש הביצה בתחילת המאה ה-20 ונעשו ניסיונות רבים לחפש גידולים מתאימים, ללא הצלחה גדולה. הדייג הימי, שהיה משאת ליבם של חלוצי הקיבוץ, לא היה כלכלי. מימי נחל תנינים שאינם ראויים לשתייה בגלל מליחות גבוהה נמצאו מתאימים לגידול דגים ולכן החלו לחפור בריכות דגים בדיונות שבין הקיבוץ לים, שהיו לענף המרכזי והמכניס ביותר באותן שנים. בשנת 1963 נחנך מפעל "פלסאון" - מפעל להזרקת מוצרים מפלסטיק. ענף הדייג נסגר והספינות נמכרו מלבד הספינה "גלים" שהפכה, ביוזמתו של יוסף דרור, להיות ספינה לימודית להפלגות לאיי טורקיה ויוון של כיתות י"ב בסיום בית הספר ולחברי הקיבוץ. בסוף שנות ה-80, בצל המשבר בתנועה הקיבוצית וההתחלה של תהליכי ההפרטה בקיבוצים, החל תהליכי שינוי גם במעגן מיכאל. הופרטו התקציבים האישיים, הוחלט על מעבר להצבעה אלקטרונית באספה, לראשונה בתנועה הקיבוצית החלו לחסוך בתוכניות פנסיה לחברים ועוד. בהמשך הופרטו חלק גדול מהשירותים, הוחלט על מעבר לשבוע עבודה גמיש ושינויים נוספים, תוך שמירה על עקרונות היסוד של הקיבוץ השיתופי. אירועים ביטחוניים הפיגוע בכביש החוף - ב-11 במרץ 1978 ירדו לחוף מעגן מיכאל כמה מחבלים מארגון פת"ח שהגיעו בסירה מלבנון. על החוף פגשו צלמת תיירת, גייל רובין, שהראתה להם את הכיוון לכביש החוף (כביש 2). הם רצחו אותה בדם קר וירדו לכביש, השתלטו על אוטובוס ונסעו איתו עד צומת גלילות שם נעצרו. בקיבוץ הוכרז "עוצר" מחשש שנשארו מחבלים באזור ואת הלילה העבירו במקלטים. במהלך מלחמת חרבות ברזל נפלה רקטה בצמוד לתחנת דלק של הקיבוץ. מבנה ארגוני הקיבוץ מנוהל על ידי מערכת של גופים נבחרים שבראשם אספת החברים. ההצבעה באספה היא באמצעות תוכנת מחשב מאובטחת. ההחלטות מתקבלות על פי הרוב הנדרש לפי תקנוני הקיבוץ. עיקרי המבנה הארגוני מלמעלה למטה: מועצה כללית ומזכ"ל; 6 הנהלות: חברתית, שירותי קהילה, תכנון-בינוי-תשתיות, משאבי אנוש, כספית ועסקית. תחת הנהלות אלו יש אשכולות, רשויות וועדות. המנהלים והחברים נבחרים באספה הכללית. לכל הנהלה או ועדה יש תקנון ייעודי המגדיר את יעדי הגוף הנבחר, אופן בחירתו ופעולתו, זכויות וחובות של חברי הקיבוץ באותו תחום וכדומה. ענפים כלכליים ענפי המשק העיקריים הם: פלסאון - חברה מובילה בארץ ובעולם בייצור, פיתוח שיווק והפצה של מוצרים טכניים מתקדמים: אביזרי חיבור לצנרת, מערכות וציוד לבעלי חיים, מוצרים לחדר האמבט והמטבח ופעילויות נוספות. צורון - מפעל המייצר חלקי מתכת בטכנולוגיות מתקדמות מעגן התפלה - מפעל להתפלת מים מקידוחי מים מליחים מדן טכנולוגיות - ייצור ושיווק משאבות וציוד ענפי חקלאות שונים ובכללם, מטעים, גידולי שדה, רפת, ודגאון - תאגיד ענפי המים הכולל בריכות דגים מכון לגידול דגיגים ומפעל לגידול דגי נוי יזמות אישית של עסקים קטנים עובדי חוץ - חברים רבים עובדים במקצועם מחוץ לקיבוץ. השכר וכל ההכנסות מעבודה נכנסות לקופת הקיבוץ. חינוך, תרבות ופנאי עד 1981 הייתה במעגן מיכאל לינה משותפת. ילדי הקיבוץ גרו בבתי הילדים מלידה ועד סיום בית הספר. במסגרת החינוך המשותף הוקמו בקיבוץ מסגרות פרטיות: בית תינוקות, פעוטונים, גני ילדים וכיתות בית ספר. בשנת 1982 עברו כל ילדי הקיבוץ ללינה משפחתית בבית ההורים, אחרי בניה של תוספת חדרי ילדים בכל הדירות של המשפחות. ב-1970 הוקם במעגן מיכאל בית ספר המשותף חוף הכרמל. בתחילה הוגדר כבית ספר תיכון אזורי קיבוצי, וכיום הוא משמש כבית הספר על-יסודי דרומי של תלמידי מועצה אזורית חוף הכרמל, ובו לומדים כ-1,500 תלמידים מכיתה ז' עד י"ב. ב-1995 נפתח בקיבוץ בית הספר היסודי אזורי "מעגנים". ב-2013 עבר בית הספר למתחם החינוך, בסמוך למשותף חוף כרמל, ולומדים בו ילדי בית הספר בכתות א'-ו' מישובי דרום מועצת חוף כרמל. אולפן מעגן מיכאל הוא אולפן העברית הגדול בתנועה הקיבוצית והוא פועל בקיבוץ משנת 1958. רבים מבוגריו נשארו בקיבוץ והקימו בו את ביתם. הקיבוץ לוקח חלק גם בתוכנית תל"מ ובתוכנית אימוץ חיילים בודדים של התנועה הקיבוצית. תחום התרבות, הספורט והפנאי מנוהל על ידי כאשכול תרבות וספורט. הנהלת האשכול אחראית על קיום חגים ומועדים, אירועים ומופעים, מועדנים ואולמות שונים, ספריה וארכיון, שימור המורשת, חוגי פנאי, פאבים, טיולים משותפים, מתקני ספורט ואירועי ספורט קהילתיים ומייזמים חברתיים בתחום התרבות והספורט. הקיבוץ מפעיל מערך של חוגי פנאי למבוגרים ולילדים ומועדון כדורגל המשותף עם המועצה האזורית חוף הכרמל. בקיבוץ פועלת קבוצת הכדורסל הפועל מעגן מיכאל. מועדון שייט "הימיה", הוקם בראשית ימיו של הקיבוץ ופועל כיום כמרכז לפעילות חינוכית ימית. מרכז נונה לאמנויות הקול פועל בקיבוץ עם מבוגרים וילדים. בקיבוץ פועלת גלריה לאמנות הנקראת "הגלריה הלבנה" מעגן מיכאל. הגלריה מציגה בעיקר יצירות אמנות של חברי הקיבוץ ותערוכות קבוצתיות לפני נושאים הקשורים לחיי הקהילה. בסמוך לקיבוץ נמצא בית ספר שדה חוף הכרמל שבו שוכנת המכינה הקדם צבאית "מנשרים קלו" המיועדת לבני נוער חילוניים טרם גיוסם לצה"ל. קליטה מראשית ייסוד קבוצת הצופים א' דגלו חברי הקיבוץ בקליטת חברים חדשים ומשפחות על מנת לצמוח ולהיות חברה מגוונת ובריאה. ברחובות קלטו גרעין של הפלמ"ח, עולים חדשים ונוספים. אחרי העלייה לקרקע והקמת מעגן מיכאל נקלטו בקיבוץ חברים מקיבוצים אחרים, משפחות מהעיר, קבוצות מהארץ ועולים חדשים. על מנת לייצר רצף דמוגרפי וחיזוק בית הספר שנפתח עם בני הקיבוץ הראשונים, נקלטו חברות נוער עולה, שאומצו על ידי משפחות החברים בניסיון לשלבם ולהקל עליהם את המעבר. קליטת חברות נוער נמשכה שנים רבות אחרי כן. ב-1958 נפתח המחזור הראשון של אולפן העולים במעגן מיכאל. מאז ועד היום מגיעים פעם בחצי שנה עשרות צעירים מרחבי העולם, רובם הגדול יהודים ועולים חדשים, ללמוד עברית ולעבוד בקיבוץ במשך חצי שנה. בוגרי האולפן שנשארו בקיבוץ הוסיפו למגוון האנושי המאפיין אותו. מתחילת שנות האלפיים נפסקה קליטת חברים שאינם בני משק או בני זוג שלהם, בשל חוסר בדיור. תחילת תהליך הקליטה לבנים ולבני זוג היא זכות מובנית שווה לכולם עד גיל 40, אלא אם כן מדובר במקרה קיצון. תהליך הקליטה אורך בין שנתיים לארבע, שבמהלכו על הנקלטים לעמוד בקריטריונים שונים הקשורים לעבודה, הסדרים כספיים שונים והשתתפות בתהליכי למידה והכרות עם חיי הקיבוץ. בסוף התהליך עליהם לקבל המלצה מגוף ציבורי נבחר הנקרא "פורום קליטה" ולעבור הצבעה באספה ברוב של 2/3 מקולות המצביעים. טבע וסביבה חוף הים - ממערב למעגן מיכאל בין מושב דור לנחל תנינים נמצא חוף ים עם איי כורכר. החוף פתוח למטיילים, ללא מתקני תיירות, שירותים או עסקים. החוף מוגדר כשמורת טבע ואפשר למצוא בו מגוון מיוחד של בעלי חיים, דגים ויצורי מים, ציפורים, סרטנים, צבי ים ועוד. פארק צפרות - בבריכות הדגים הדרומיות של הקיבוץ פועל כבר שנים רבות פארק צפרות, בשיתוף עם החברה להגנת הטבע ובית ספר שדה כרמל. בדצמבר 2024 נחנך פארק הצפרות המחודש. גבעת הפרחים - מצפון לקיבוץ, על גבעת כורכר טבעית, ישנו מסלול טיול לימי חורף, שהוכשר על ידי חברי הקיבוץ והמשלב תכנים היסטוריים עם הסברים על האזור והצמחייה. שמורת התמסח - בשטחים החקלאיים שממזרח לקיבוץ נמצאת שמורת התמסח - שריד יחיד לביצות הכברה שיובשו. במקום בריכת מים טבעית גדולה, מוקפת בצמחיית מים עשירה האופיינית לביצות. בוסתן אברהם (לזכרו של אלוף מאיר זורע) - למרגלות הכרמל, ממזרח לכביש 4 נמצא בוסתן עצי פרי אקזוטיים שהוקם בשנות ה-90 על ידי חבר הקיבוץ אברהם חסידים ובעזרת חברים נוספים. קישורים חיצוניים אתר האינטרנט הרשמי של מעגן מיכאל מידע על מעגן מיכאל בקטלוג הספרייה הלאומית תמונות מאוסף קיבוץ מעגן מיכאל מתוך האוספים הדיגיטליים של ספריית יונס וסוראיה נזריאן, אוניברסיטת חיפה נעים להכיר - מעגן מיכאל, סרט באתר maggantv ייבוש ביצות כבארה ע"י פיק"א והקמת מעגן מיכאל, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים, 1949 גיא נרדי, קיבוץ מעגן מיכאל כבר לא נצמד לקרקע, באתר כלכליסט, 30 במרץ 2026 מעגן מיכאל (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית שירים שנכתבו והולחנו במעגן מיכאל באתר "שירה עובדת" הערות שוליים