חפצי-בה (קיבוץ)

חֶפְצִי-בָהּ (או חֶפְצִיבָּה) הוא קיבוץ השוכן בעמק חרוד, למרגלות הר הגלבוע, על גבול עמק יזרעאל ועמק בית שאן, ממערב לקיבוץ בית אלפא, בין הערים עפולה ובית שאן, ומשתייך למועצה אזורית הגלבוע. בחפצי-בה מתגוררים כ-650 נפשות. היסטוריה הקיבוץ הוקם בשנת 1922 על ידי עולים מתנועת בלאו וייס (כחול-לבן) שהורכבה משתי קבוצות דוברות גרמנית, האחת מצ'כוסלובקיה והשנייה מברלין. שם הקבוצה הגרמנית לפני עלייתה היה "מהפכה" והקבוצה נוסדה על ידי משה שובה. הקיבוץ הוקם על ידי הקרן הקיימת לישראל באדמות נוריס-מזרח (עמק יזרעאל המזרחי) שנקנו על ידי הקרן הקיימת. הקיבוץ הוקם גם הודות לתרומות של יהודי צ'כוסלובקיה שבתמורה להן ניתנה לקבוצה של יהודי צ'כוסלובקיה קדימות בהתיישבות. את הכסף אספו בעיקר ד"ר אוסוולד לבל, וצבי לדרר דר, חברי הגרעין המייסד. שמו של היישוב הוא כשם חוות חפציבה שליד חדרה, בה הוכשרו הראשונים לחקלאות, ששמה נלקח מפסוק בספר ישעיהו: ”לֹא יֵאָמֵר לָךְ עוֹד עֲזוּבָה וּלְאַרְצֵךְ לֹא יֵאָמֵר עוֹד שְׁמָמָה, כִּי לָךְ יִקָּרֵא חֶפְצִי בָהּ וּלְאַרְצֵךְ בְּעוּלָה, כִּי חָפֵץ יְהֹוָה בָּךְ וְאַרְצֵךְ תִּבָּעֵל” (ספר ישעיהו, פרק ס"ב, פסוק ד') בקיבוץ נמצא מרכז של תנועת המקויה. הקשר של התנועה עם הקיבוץ החל בשנת 1962, כאשר התלמיד הראשון מתנועת המקויה הגיע ללמוד עברית באולפן חפצי-בה. מדי חצי שנה מגיעה קבוצת תלמידים לאולפן במטרה ללמוד את שפת התנ"ך, לחזק את אמונתם ולהכיר את המקומות הקדושים ליהודים ולנוצרים. בחג היובל של חפצי-בה הקימה התנועה לרגלי הגלבוע גן יפני. הגן משלב אלמנטים ארצישראלים יחד עם תבנית מסורתית של גנים ביפן, ומכיל אלמנטים יפניים. בשטח הקיבוץ שרידי בית כנסת עתיק, שהתגלה בשנת 1928 תוך כדי חפירת תעלת מים. בבית הכנסת "בית אלפא", אתר של רשות הטבע והגנים בכניסה לקיבוץ, נמצא פסיפס מפורסם ובו שלושה חלקים: גלגל המזלות, ארון קודש וכלי קודש כמו מנורות ושופר, ותיאור עקדת יצחק. בית התרבות של הקיבוץ נקרא ע"ש צבי דר, מחלוצי הקיבוץ, ממייסדי התעשייה הצבאית בישראל. ביום חמישי כ"ד תמוז תשמ"ו - 31 ביולי 1986 בשעה 17:00 לערך, נהרגו תאונת דרכים תשעה נערים ונערות בני 15–17 בני הקיבוץ וחבר הקיבוץ שנהג ברכב, לאחר שנלכדו ברכב הטרנזיט בעת שהסיעם חזרה מקייטנה בקיבוץ פלמחים, ונשרפו למוות בעקבות התנגשות חזיתית עם סמי-טריילר בכביש התענכים. קרוב לעשרת-אלפים איש ליוו את ההרוגים בהלוויה שנערכה לאחר שלושה ימים בבית הקברות האזורי שלמרגלות הגלבוע. האסון השאיר חותם של עצב כבד בקיבוץ, ובעקבותיו גם סכסוך ארוך שנים בין כמה מחברי הקיבוץ. בחפצי-בה ענפי גידולי שדה, פרדס, לול, מדגה ורפת. לחפצי-בה מפעל למוצרי פלסטיק בשם פלגל. מפעל נוסף "מדגלית" עוסק בתחום מוצרים להשקיה. בשנת 2003 עבר הקיבוץ הפרטה מלאה ולמעשה כל חבר דואג לפרנסתו. הקהילה דואגת לגמלאים שלה. בקיץ 2015 נכנסו משפחות ראשונות לשכונת "הרחבה" קהילתית שנבנתה ממערב לקיבוץ הוותיק וכוללת 110 יחידות דיור. גלריית תמונות קישורים חיצוניים מידע רשמי אתר האינטרנט הרשמי של חפצי-בה האתר הרשמי של הגן היפני בחפצי-בה יום שדה "הולכים בעקבות ראשונים", מנהל חברה ונוער, אגף של"ח וידיעת הארץ חפציבה, באתר הרשות לפיתוח הגליל כתבות נדב מן, היו ימים: זכרונות מהעמק, באתר ynet, 4 באפריל 2008 מיכאל יעקובסון, סיבוב בבית התרבות הנטוש בקיבוץ חפציבה, בבלוג "חלון אחורי", 10 בספטמבר 2015 מיכאל יעקובסון, סיבוב בעבודת נוף ייחודית של יהלום-צור בגן לאומי בית אלפא, בבלוג "חלון אחורי", 20 בספטמבר 2015 נעמה ריבה, קיבוץ חפציבה זונח ערכים היסטוריים לטובת נדל"ן, באתר הארץ, 23 בפברואר 2016 מיכאל יעקובסון, סיבוב בחדר האוכל ובית העם הנטושים בקיבוץ חפצי-בה, בבלוג "חלון אחורי", 19 באוגוסט 2020 מיכאל יעקובסון, היונים יעופו והקהל יחזור: "בית צבי" הנטוש בחפצי-בה לקראת שיפוץ, באתר Xnet‏, 30 בספטמבר 2020 הנחת אבן הפינה ליישוב חפציבה, 1940, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים הערות שוליים