משרד הבינוי והשיכון

משרד הבינוי והשיכון הוא משרד ממשלתי של מדינת ישראל המופקד על תחום הבנייה והדיור בישראל, כמו גם על יצירת תנאים שיאפשרו למשקי הבית בה אפשרות סבירה לדיור. בין השאר, המשרד מעודד הגברת הבנייה למגורים, אכיפת תקני בנייה, שיקום שכונות ותיקות והתחדשות עירונית. היסטוריה אגף השיכון בממשלה הזמנית, התקיים משרד הבינוי שהופקד בידי מרדכי בנטוב ממפ"ם, שהיה שר העבודה והבינוי. במשא ומתן להקמת ממשלת ישראל הראשונה התעקש דוד בן-גוריון להוציא את אגף התכנון מידי מפ"ם. בתחילה דובר על כך שמשרד הבינוי כולו יועבר לאחריות משרד ראש הממשלה. בהמשך הוצע למפ"ם לקבל את משרד הבינוי בלי אגף התכנון שיצורף למשרד ראש הממשלה ולבסוף צורף משרד התכנון למשרד הפנים שנמסר לדתיים. משמפ"ם לא הצטרפה לקואליציה, פורק משרד הבינוי, שכונה גם "משרד השיכון", ובסוף 1949 קם "אגף השיכון" של משרד העבודה. מנהל האגף עד שנת 1953 היה דב גבעון. משנת 1953, ניהל את האגף דוד טנה. מינהל השיכון בעקבות ביקורת של מבקר המדינה הוחלט על הקמת "מינהל השיכון" במקום אגף השיכון. מינהל השיכון יועד לעסוק גם בתכנון, אך לא במקום אגף התכנון במשרד הפנים והוקם רשמית ב-1 באפריל 1961. לדברי מנהלו, דוד טנה, למינהל השיכון היו יותר עצמאות, יותר סמכויות ויותר ריכוז, מאשר לאגף השיכון. הקמת משרד השיכון בתחילת נובמבר 1961, כאשר משרד העבודה הועבר לידי אחדות העבודה - פועלי ציון, הופרד מינהל השיכון ממשרד העבודה והועבר למשרד הפיתוח. בישיבת הממשלה הראשונה הוקם משרד השיכון שקיבל אחריות על מינהל השיכון. משרד השיכון הופקד בידי גיורא יוספטל שהיה גם שר הפיתוח. בעיתונות הונח שהקמת המשרד החדש נועד לשמור את מינהל השיכון בידי מפא"י גם במקרה שמפ"ם תצטרף לממשלה ותקבל את תיק הפיתוח שהיה בידה מאז 1955. לאחר פטירתו של יוספטל עברו משרדי השיכון והפיתוח לידי יוסף אלמוגי, אשר תבע עם כניסתו לתפקיד שמינהל השיכון יהפוך למשרד ממשלתי מלא. בתחילת 1966 הועבר משרד השיכון לידי מפ"ם והופרד ממשרד הפיתוח. ביקורת הוטחה אז בעיתונות על כך שמשרד השיכון הוא משרד עצמאי, בעוד משימותיו פחותות מאלו שהיו בימי היותו אגף ומינהל. בשנת 1972 הציע יוסף אלמוגי, שהיה אז שר העבודה, להקים "משרד בינוי" שיכלול את השיכון, את מע"ץ ואת הכבישים. קריאות דומות הועלו לאחר מכן על ידי גורמים שונים, בהם על ידי יושב ראש אגודת המהנדסים ואדריכלים, על ידי יהודה שערי מהליברלים העצמאיים במסגרת קריאה לצמצום מספר משרדי הממשלה ועל ידי חבר הכנסת אהרן גולדשטיין. הרעיון הועלה גם על ידי שר השיכון זאב שרף אך לא הובא לדיון בממשלה. הרעיון של הקמת משרד בינוי המשיך להתגלגל במערכת הפוליטית ובשנת 1975 הוא נכלל בהצעתו של השר גדעון האוזנר לארגון מחדש של משרדי הממשלה שאומצה על ידי ראש הממשלה, יצחק רבין, בנובמבר 1975. אז גם נתקלה ההצעה להתנגדות של שרים שיאבדו מסמכויותיהם. עם זאת, הקמת משרד הבינוי נחשב לאחת ההמלצות שיותר קל ליישם עוד באותה ממשלה. הקמת משרד הבינוי לאחר המהפך, בשנת 1977 כלל צוות הכנה של הליכוד בראשות יוסף רום את רעיון הקמת משרד בינוי שיכלול את משרד השיכון, מע"צ, אגף התכנון ממשרד הפנים ומינהל מקרקעי ישראל, בהמלצותיה לצמצום מספר משרדי הממשלה. ב-28 ביוני 1977 אישרה הכנסת את הארגון-מחדש של המשרדים שכלל את הקמת משרד הבינוי המורכב ממשרד השיכון ומע"ץ. ביולי הוקם לצד המשרד מועצה מייעצת לענייני בנייה. בדצמבר 1977 אמר שר הבינוי פת שהנהלת מע"צ אוחדה לתוך המשרד ושאיחוד הדרגים הנמוכים יותר מתבצע. פת הצר על כך שאגף התכנון ומינהל מקרקעי ישראל לא הועברו למשרד הבינוי. באותה עת הועברה האחריות על משכנתאות לעולים חדשים למשרד הקליטה. במשך השנים פוצל המשרד ושמו שונה מספר פעמים בין משרד הבינוי והשיכון לבין משרד השיכון. בשנת 2014 הוסב שמו לשם משרד הבינוי וב-2015 הוחזר השם משרד הבינוי והשיכון. בתחילת מלחמת חרבות ברזל העביר המשרד עשרות מיליוני ש"ח לשיפוץ מקלטים בצפון ישראל. המשרד נדרש להתמודד עם משבר בענף הבנייה שנגרם מחמת עזיבה של אלפי עובדים זרים, הפסקת פעילותם של עשרות אלפי עובדים פלסטינים, והוראות של רשויות מקומיות להפסקת הבנייה. משרדים משרדי משרד הבינוי היו בתל אביב ובשנת 1950, עת עלתה משרד העבודה לירושלים הושאר אגף השיכון בתל אביב בקריה. בעת הקמת המשרד בנובמבר 1961 החליט יוספטל להשאיר אותו בתל אביב למרות מחאות על מיקום משרד ממשלתי שלא בירושלים. בשנת 1970 עברה הנהלת המשרד למגדל ירושלים. בהמשך עברו יחידות המשרד לקריית הממשלה במזרח ירושלים. פעילות בעשורים הראשונים לקיום המדינה עסק אגף השיכון ולאחר מכן משרד השיכון בבנייה נרחבת של שיכונים. על פי חוק מימי המנדט הבריטי, עת הממשלה בנתה רק מבני ציבור מעטים, היה המשרד פטור מחובות חוקי התכנון והבנייה, דבר שאפשר לה לבנות במהירות מבלי להתחשב בענייני תברואה, בטיחות, נוף ואקלים. על התנהלות זאת מתח מבקר המדינה ביקורת חריפה. בלמרחב נכתב על כך השמשרד פועל על פי עקרון נעשה ונשמע, קודם עושים ואחר כך שומעים. משרד הבינוי והשיכון אחראי לביצוע מדיניות הממשלה בנושאי פתרונות דיור לכלל האוכלוסייה, שיקום שכונות ומשכנתאות (פיקוח על הבנקים למשכנתאות וטיפול בקבוצות חריגות). במסגרת הטיפול באוכלוסיות חלשות מעניק המשרד סובסידיות לרכישת דירה, לבניית דירה או להרחבתה, וכן משתתף בתשלומי שכר דירה ומתן דירות בשיכון הציבורי לאוכלוסיות משכבות סוציו-אקונומיות נמוכות. נושאים אלו מטופלים על ידי מינהל לסיוע בדיור. יעד נוסף של המשרד הוא שיפור איכות הבנייה בישראל, עידוד יזמות עסקית ופעילות למניעת כשלי בנייה. אחת מן התוכניות המרכזיות של המשרד היא שיקום שכונות ותיקות: במסגרת תוכנית זו פועל המשרד לשפץ את המבנים ולפתח את תשתיותיהם, תוך שימת דגש על שיפור השירותים החברתיים ועל ההשתלבות החברתית-כלכלית של האוכלוסיות החלשות בזירה המקומית. דוגמה לכך היא תוכנית "פינוי בינוי", הפועלת לרווחת הדיירים הוותיקים של שכונות אלה ולשיפור החזות המקומית. מאז 1977 למשרד הבינוי והשיכון יש גם השפעה מדינית מכיוון שבניה בהתנחלויות ובשכונות בירושלים מעבר לקו הירוק נמצאת בתחום פעילותו. עמדתו הפוליטית של השר המכהן בתפקיד והשתייכותו לשמאל או לימין יכולה להשפיע על היקף הבניה מסוג זה שיזום משרד הבינוי בתקופת כהונתו מבנה אגף בכיר כספים אחראי על ניהול תקציב המשרד. תפקידיו: השתתפות בוועדות מכרזים וסיוע בהכנת מכרזים; אישור התחייבויות כספיות, הזמנות וחוזים; ביצוע תשלומים לספקים, למשרדי ממשלה לרשויות ולעובדים; גביית הכנסות ורישומן; ניהול חשבונאי של הפעילות הכספית של המשרד ודיווח עליו; ניהול מערך הבטוחות של המשרד; ניהול כספי של נכסי המשרד; ייעוץ פיננסי וכלכלי למשרד; סיוע בתביעות משפטיות נגד המשרד ואישור פשרות; ביקורת פנימית על עבודת החשבות באמצעות מבקרי כספים. אגף בכיר טכנולוגיות דיגיטליות ומידע תפקידיו ניהול המידע הארגוני ומתן שירותי פיתוח ותחזוקת מערכות מידע ממוחשבות, ניהול המידע הארגוני אגב ניצול טכנולוגיות מידע חדישות; שילוב בפרויקט "ממשל זמין": במסגרת זו האגף פועל לפתיחת מערכות המחשוב לציבור הרחב באמצעות האינטרנט. אגף בכיר מימון ותקציבים אחראי על הכנת תקציב הפיתוח של המשרד. תפקידיו העיקריים: מעקב ובקרה על הפעלת התחייבויות תשלומים והכנסות של המשרד; הכנת תוכניות אלטרנטיביות לפעילות המשרד, על פי המקורות התקציביים, לאור השינויים בסדרי עדיפויות של המשרד וההתפתחויות במשק; ייזום וגיבוש שינויים מבניים בפעילות המשרד לצורך ייעול שיביא לחיסכון בהוצאות. אגף בכיר נכסים וחברות אחראי על ניהול, השבחה, תחזוקה והפעלת נכסי הדיור בבעלות המדינה כמענה לאומי לצורכי זכאים לסיוע בדיור ופיקוח ובקרה על פעילות החברות הממשלתיות והזכיינים נותני השירותים אגף בכיר רשם הקבלנים פועל מכוח חוק רישום קבלנים לעבודות הנדסה בנאיות, התשכ"ט-1969. על פי חוק זה רק קבלן הרשום בפנקס הקבלנים, ושאושר על ידי הרשם, יכול לבצע עבודות הנדסה בנאיות בהתאם להיקפן הכספי או מהותן המקצועית כפי שנקבעו בתקנות. רשם הקבלנים אחראי גם לביטול רישומו של קבלן, שינוי סיווג, נקיטה באמצעי משמעת כנגד הקבלנים וטיפול בתלונות דיירים. בנוסף מבצע אגף הרשם מעקב אחר ערבויות מכר שמעניקים הקבלנים לרוכשי דירות על פי החוק. אגף בכיר שיווק אחראי על הכנה ועריכת פרוגרמה שנתית ורב שנתית של שיווק קרקעות לבנייה למגורים הכוללת: קביעת היקף שיווקי הקרקע לבנייה ומסלולי השיווק של המשרד ביישובים השוניבהתאם לרמת הביקושים ויעדי הממשלה, הכנת מכרזים ופרסומם בשיתוף רשות מקרקעי ישראל, יצירת התקשרויות חוזיות עם החברות המבצעות, ומעקב ובקרת יישום התחייבויות הזוכים במכרזי המשרד. אגף בכיר תכנון פועל ליצירה וקידום של מלאי תכנוני למגורים. האגף יוזם פעילויות מגוונות בתחום התכנון ובכללן: ביצוע סקרים לאיתור קרקע, בדיקות היתכנות, תוכניות רעיוניות, תוכניות אב ותוכניות בניין עיר ("תב"ע"). האגף מבצע הכוונה והנחיה של התכנון הסדיר, מבקר ומסייע למחוזות ולצוותי תכנון חיצוניים. בנוסף, אחראי האגף על רישום שיכונים ציבוריים. אגף הגנה על רוכשי דירות הוקם על מנת להגן על כספם של רוכשי הדירות, לסייע במענה לשאלות מקצועית ולהיות כתובת לכלל ההיבטים הקשורים בהסכמי המכר. הלשכה המשפטית מטפלת בתשתית המשפטית המשמשת בסיס חוקי לעבודת המשרד. טיפול בתחום החקיקה, תביעות משפטיות, עתירות המוגשות לבית המשפט הגבוה לצדק; מתן חוות דעת משפטיות בכתב ומתן ייעוץ משפטי שוטף להנהלת המשרד, למנהלות, לאגפים ולכל מחוזות המשרד ויחידותיו; הכנת חוזים ומכרזים, סיוע בהכנת נוהלי עבודה וכללי הסיוע בדיור; השתתפות ומתן ייעוץ משפטי שוטף לכל ועדות המשרד בכלל, ולוועדות המכרזים בפרט, וייצוג המשרד בפני ועדות הכנסת השונות, ועדות שרים והממשלה. אגף מיעוטים מתמקד בקידום הבנייה הרוויה ביישובים, בהטמעת תוכנית מחיר למשתכן ובהקמת מוסדות ציבור, במסגרת יישומן של החלטות ממשלה ייעודיות למגזר על כל רבדיו: מיעוטים, דרוזים, צ'רקסים ובדואים. האגף מקדם בסיועם של אגפי המשרד תחומים נוספים כגון: שיווק יחידות הדיור ביישובי המיעוטים, הנגשת המידע בשפה הערבית, עבור המגזר לרבות בתחומי תוכנית מחיר למשתכן וקבלת סיוע בשכר דירה ביישובי המיעוטים. אגף ניתוח כלכלי מטרתו לתת כלים לחיזוק יכולת התכנון וקבלת ההחלטות של המשרד, הן לטווח הקצר הן לטווח הארוך במטרה לאפשר למשרד לממש את יעדיו. תפקידיו: סיוע במתן מענה לבעיות כלכליות-חברתיות בייחוד בנושאים הקשורים לפעילות הכוללת של ענף הבנייה ומדיניות המשרד. למשל: היקפי בנייה, מכירת דירות, מחירי דירות, מיסוי בענף, בעיות אשראי ומימון, מידע על בסיס יישובי, כוח אדם ותיעוש הבנייה. אגף רכש, נכסים ולוגיסטיקה אחראי לספק את המעטפת התפעולית והלוגיסטית לכלל יחידות המשרד ועובדיו. תפקידו המרכזי הוא לאפשר תפקוד מיטבי, רצוף ויעיל של היחידות השונות, הן בתנאי שגרה והן בעתות חירום, תוך שמירה על רמת שירות גבוהה ומקצועית לעובדי המשרד. מינהל לסיוע בדיור תפקידיו כוללים תכנון וקביעת מדיניות הסיוע, כולל ניתוח נתונים של הפונים ומממשי הסיוע, תכנון ובקרת תקציב, וביצוע מחקרים יישומיים על אוכלוסיות מטרה ותהליכים בתחום הדיור. המינהל קובע את הכללים והנהלים ליישום תוכניות הסיוע ומנחה את נותני השירותים, הבנקים, והחברות המאכלסות בנוגע לזכאות ומימוש הסיוע. בנוסף, הוא אחראי להפעיל תוכניות סיוע, כולל העברת תשלומים לזכאים, ורכישת דירות נ"ר עבור זכאים נכים. המינהל גם מבצע בקרה ופיקוח על מתן השירותים והסיוע, כדי להבטיח את ההתאמה בין ההנחיות למימושן בשטח. מינהל ענייני הכפר אחראי על הגדלת היצע הדיור ביישובים הכפריים בפריפריה, הקמת יישובים חדשים במגזר הכפרי וכן הקמת יישובי הקבע למפוני גוש קטיף, על פי החלטות הממשלה. במסגרת זו, עוסק המינהל בפעולות תכנון סטטוטורי ומפורט, וכן מעניק סבסוד פיתוח ליחידות דיור באזורי עדיפות לאומית, בהתאם להחלטות הממשלה. מחוזות למשרד חמישה מחוזות: צפון, חיפה, מרכז, ירושלים ודרום. המחוז הוא הזרוע המבצעת של המשרד באזור עליו הוא מופקד, בהתאם למדיניות והחלטות המתקבלות במשרד הראשי. המחוז בנוי מיחידות המקבילות בדרך כלל ליחידות ולאגפים של המשרד הראשי, פרט לכמה יחידות מנהליות במשרד הראשי המשרתות את המשרד כולו. חברות ממשלתיות למשרד הבינוי והשיכון תאגידים וחברות ממשלתיות הכפופות לו מקצועית ומיניסטריאלית, כגון: שר הבינוי והשיכון סמכויות שר הבינוי והשיכון השר בממשלת ישראל העומד בראש משרד הבינוי והשיכון. תפקידו המרכזי של השר הוא להתוות את המדיניות הלאומית בתחומי הדיור והבנייה בישראל, לקדם את הגדלת היצע יחידות הדיור, לנהל את מערך הסיוע הממשלתי בדיור ולפקח על תחום ההתחדשות העירונית והדיור הציבורי. השר פועל בתיאום עם גורמי תכנון וביצוע שונים, בהם רשות מקרקעי ישראל, במטרה להשפיע על מחירי הנדל"ן ועל איכות החיים במרחב המגורים. סמכויות מעוגנות בשורה של חוקים המסמיכים אותו להתוות מדיניות, להתקין תקנות ביצוע, לפקח על רשויות סטטוטוריות ולקבל החלטות פרטניות הכפופות לכללי המשפט המנהלי. סמכויות מכוח חוק המכר (דירות) השר ממונה על ביצוע חוק זה ומסומך להתקין תקנות על הנוגע לביצועו. סמכות מרכזית שלו היא קביעת נוסח המפרט (בצו) שעל המוכר לצרף לחוזה המכר לקבוע בצו נושאים שונים נוספים שחובה למסור לגביהם מידע לקונה בבית המשותף. סמכויות מכוח חוק רשות מקרקעי ישראל השר ממונה על רשות מקרקעי ישראל (רמ״י)ומנהל הרשות כפוף לו במישרין. משמש כיו״ר מועצת מקרקעי ישראל, המתווה את מדיניות הקרקעות של מדינת ישראל. השר (יחד עם שר האוצר) מוסמך: למנות את ראש הרשות וסגנו לקבוע אגרות עבור שירותי הרשות להתקין תקנות להגברת התחרות ומניעת ריכוזיות בהחזקת מקרקעין. מטה הדיור קביעת מדיניות ממשלתית בתחום הדיור. אישור וקידום רפורמות ושינויים מבניים לייעול מדיניות הממשלה בתחומי המקרקעין. ייזום תכנון וביצוע בנייה למגורים, מעקב אחר יישום ההחלטות, בין היתר, לצורך ייעול השימוש בקרקע. קידום פרויקטים ומודלים מגוונים בתחום ייזום וביצוע הבנייה למגורים, לדוגמה לדיור בר השגה, דיור להשכרה לטווח ארוך ודיור ציבורי". שרי הבינוי והשיכון סגני שר במשרד מנכ"לי המשרד ראו גם דיני פניות ציבור בנושאי מקרקעין, בינוי ושיכון במשרדי מדינת ישראל הזכות לדיור מחאות דיור בישראל עמידר פרויקט שיקום שכונות האגודה לתרבות הדיור קישורים חיצוניים אתר האינטרנט הרשמי של משרד הבינוי והשיכון תקציב משרד השיכון והבינוי באתר מפתח התקציב של הסדנא לידע ציבורי ישראל, משרד הבינוי והשיכון, דף שער בספרייה הלאומית הערות שוליים