אוניברסיטת בן-גוריון בנגב

אוניברסיטת בן-גוריון בנגב היא אוניברסיטה ישראלית בעיר באר שבע, אשר הוקמה ב-1969 וידועה בשמה הנוכחי מ-1974. באוניברסיטה פקולטות למדעי הטבע, הנדסה, מדעי הרוח והחברה (רו"ח), רפואה, בריאות וניהול, בהן לומדים מעל 19,000 סטודנטים לתארים בוגר, מוסמך ודוקטור. ב-1 בינואר 2019 החל פרופ' דניאל חיימוביץ את כהונתו כנשיא האוניברסיטה, לאחר שהחליף את פרופ' רבקה כרמי, שכיהנה בין השנים 2006 ועד 2018. היסטוריה בשנת 1962 הציע ראש העיר הראשון של באר שבע, דוד טוביהו, לפרופ' ארנסט דוד ברגמן ולקבוצה בעלת חזון להקים אוניברסיטה בנגב. התהליך לא היה פשוט ונמשך שנים אחדות. החל משנת 1962 התקיימו בבאר שבע הרצאות מטעם מכון ויצמן למדע, הטכניון והאוניברסיטה העברית. משנת 1963 פעלה בבאר שבע אגודה עות'מאנית במטרה לייסד אוניברסיטה בבאר שבע, שנקראה המכון להשכלה גבוהה בנגב. בשנת 1964 מינה משרד החינוך והתרבות ועדה לצורך בחינת האפשרות להקמת אוניברסיטה בנגב. עיריית באר שבע רכשה בשנת 1965 את "בית היאס", בניין ששימש בעבר כמלון, כדי שישמש לפעילותו של המכון להשכלה גבוהה בנגב. בשנת 1965 התקיימה שנת הלימודים הראשונה במסגרת המכון להשכלה גבוהה בנגב. עברו עוד מספר שנים עד שהמכון הוסב בצורה רשמית לאוניברסיטה. אוניברסיטת הנגב נוסדה בהוראת ממשלת ישראל בשנת 1969, ונפתחה בשנת הלימודים תש"ל. בחודש יוני שנת 1971 שם המוסד, שהיה קודם לכן "המכון להשכלה גבוהה בנגב", שונה באופן רשמי ל"אוניברסיטת הנגב". בשנת 1974, לאחר מותו של דוד בן-גוריון החליט חבר הנאמנים לשנות את שמה של האוניברסיטה לאוניברסיטת בן-גוריון בנגב. פרופסור חיים חנני מונה להיות הרקטור הראשון של האוניברסיטה בשנת 1969. פרופסור משה פריבס נבחר להיות הנשיא הראשון של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב בשנת 1974. אחד משעריה של האוניברסיטה הוא "שער השלום" דרכו עברו נשיא מצרים אנואר סאדאת וראש ממשלת ישראל מנחם בגין בא' בסיון תשל"ט, 27 ביוני 1979, היום הראשון ליישום הסכם השלום בין מדינת ישראל ומצרים. השער עוצב להנצחת הביקור ההיסטורי בקמפוס. האוניברסיטה חברה בארגון האוניברסיטאות העולמי של אונסק"ו. אוניברסיטת בן-גוריון התפתחה בקצב מהיר, גם בגידול במספר הסטודנטים וגם בפיתוח מסלולי לימוד חדשים בהתאם לדרישות השוק (כגון הנדסת מערכות תקשורת, הנדסת ביוטכנולוגיה, ביואינפורמטיקה). בנוסף למסלולי הלימוד המבוקשים, סייעו המחיר הנמוך יחסית של הדיור והכלכלה בבאר שבע, האווירה הסטודנטיאלית וחיי החברה המפותחים ובכלל זה קהילות סטודנטיאליות פעילות (דוגמת סגו"ל או הבאר) בהתפתחות המוסד. לפיתוח האוניברסיטה סייעו, בנוסף למוסדות ממלכתיים ועירוניים, גם נדבנים דוגמת אברהם גולדשטיין-גורן וסוזן זלוטובסקי, שתרמו רבות בהקמת חלק מהמבנים וכן בסיוע אחר, דוגמת מלגות. בינואר 2013 נחתם חוזה אוניברסיטת בן-גוריון ומינהל מקרקעי ישראל בו נכתב כי צפוי לקום קמפוס חדש בגודל של כ-230 דונמים. ביוני 2016 קיבלה האוניברסיטה תרומה של כ-400 מיליון דולר מזוג אמריקאי אשר מימן בעבר את מלגות המחקר שלה. בספטמבר 2019 פורסם על התקדמות העבודות להקמת הקמפוס הצפוני, אשר ממוקם מצפון מזרח לקמפוס הנוכחי. במקום יבנו בין היתר מעבדות מחקר, אולמות כנסים, מרכז סייבר, כיתות לימוד וכן כפר סטודנטים אשר יאכלס כמות של כ-570 יחידות דיור עם תכולה של 1,000 מיטות. בשנת 2022 הגישה האוניברסיטה למל"ג תוכנית רב שנתית לשנים תשפ"ג–תשפ"ח. על פי התכנית, היקף הסטודנטים אמור להגיע בהדרגה ל-21,329 סטודנטים בשנת תשפ"ח ביחס להיקף של 17,806 בשנת 2022. מספר חברי הסגל האקדמי הבכיר אמור לעלות מ-798 חברי סגל ל-914 מרצים בשנת תשפ"ח. שבע תוכניות לימוד חדשות אמורות לקום בשלוש השנים הראשונות של התכנית: לתואר ראשון: מדעים להיי-טק; קיימות ושמירת סביבה; אינטראקציה אנושית עם טכנולוגיה ו-Sea Tech מדע וטכנולוגיות ימיות. תוכניות לתואר שני: תוכנית רב-תחומית בערים ותשתיות חכמות ולימודים אירופאיים בשיתוף עם האוניברסיטה הפתוחה. תוכניות לימוד בינלאומיות: משאבי טבע מתחדשים – תוכנית לתואר ראשון בינלאומי. במהלך מבצע עם כלביא ביוני 2025, הותקפה העיר באר שבע על ידי טילים בליסטיים איראניים, מהם נפגעה גם האוניברסיטה וסגלה – 6 מעבדות נהרסו, 9 ניזוקו קשות, 48 סטודנטים נפגעו ו-50 אנשי סגל איבדו את ביתם. כמו כן, "המרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה" המסונף לאוניברסיטה נפגע במתקפה איראנית ישירה ב-19 ביוני. יחידות אקדמיות פקולטות באוניברסיטה שש פקולטות: הפקולטה למדעי הטבע, המכילה את המחלקות למדעי הגאולוגיה והסביבה, פיזיקה, כימיה, מתמטיקה וביולוגיה. הפקולטה למדעי ההנדסה, המכילה את המחלקות להנדסת חשמל ומחשבים, הנדסת מכונות, הנדסה כימית, הנדסת תעשייה וניהול, הנדסת חומרים, הנדסה גרעינית, הנדסה ביורפואית, הנדסה ביוטכנולוגית, הנדסת מערכות תקשורת והנדסת אזרחית וסביבתית. הפקולטה למדעי הרוח והחברה, המכילה מחלקות שונות כגון: גאוגרפיה ופיתוח סביבתי, סוציולוגיה ואנתרופולוגיה, עבודה סוציאלית, כלכלה, פסיכולוגיה, חינוך ופוליטיקה וממשל (מדע המדינה); בלשנות, לימודי המזרח התיכון, לשון עברית, מקרא, ארכאולוגיה והמזרח הקדום, היסטוריה (כולל החטיבות ללימודי עם ישראל, ללימודי מדינת ישראל וללימודי צבא וביטחון), פילוסופיה וספרות (מדעי הרוח). הפקולטה למדעי הבריאות, המכילה את בית הספר לרפואה ולרפואה בינלאומית, בית הספר למקצועות הבריאות הקהילתיים המכיל את המחלקות לסיעוד, פיזיותרפיה ורפואת חירום, בית הספר למעבדנות רפואית ובית הספר לרוקחות. כמו כן מכילה הפקולטה את תוכניות המוסמך במדעי הרפואה, בריאות הציבור וגרונטולוגיה (מדעי הזקנה). הפקולטה למדעי הניהול, המכילה את המחלקות ניהול, ניהול תיירות ומלונאות, ניהול מערכות בריאות, מנהל עסקים (לתואר שני ושלישי בלבד), ומנהל ומדיניות ציבורית (גם כן לתואר שני ושלישי בלבד). הפקולטה למדעי המחשב ומידע ע"ש שטיין - פקולטה שהוקמה בקיץ 2025 על בסיס המחלקות למדעי המחשב ולהנדסת תוכנה ומערכות מידע. מכוני מחקר באוניברסיטה מספר מכוני מחקר, ביניהם: המכון הלאומי לחקר האוטיזם מכון בן-גוריון לחקר ישראל והציונות הממוקם בקמפוס שדה-בוקר. מכון זה מהווה למעשה מעין פקולטה בפני עצמה במסגרת קמפוס שדה בוקר. במכון פועלת הוצאה לאור אוניברסיטאית המוציאה לאור ספרי מחקר, כתבי עת וקובצי מקורות היסטוריים, ארכיון ומרכז מידע. המכונים לחקר המדבר ע"ש יעקב בלאושטיין אוסף מכונים הממוקם בקמפוס שדה בוקר, ומתמקד בחקר מקורות המים במדבר, אקולוגיה מדברית ותכנון התיישבות בתנאים מדבריים. אוסף המכונים הוא מעין פקולטה בפני עצמה במסגרת קמפוס שדה בוקר, ומכיל את בית הספר הבינלאומי ללימודי מדבר ובו תוכניות ללימודי הידרולוגיה ואיכות מים, לימודי מדבר ולימודי אקולוגיה, סביבה ושמירת טבע לתארים מתקדמים. במכונים נמצאים גם מכון צוקרברג לחקר המים והמכון השווייצרי לחקר אזורים צחיחים ואנרגיה. המכון למחקר שימושי המכון הלאומי לביוטכנולוגיה בנגב מכון אילזה כץ למדע וטכנולוגיה בתחום הננומטרי (ננוטכנולוגיה באוניברסיטת בן-גוריון) מכון "הקשרים" לחקר הספרות העברית המכון הלאומי לביוטכנולוגיה אחרים לאוניברסיטה יש גם בית ספר בין-פקולטי לחקר המוח. בנוסף, קיים באוניברסיטה מרכז לנוער שוחר מדע על שם חוסידמן. קמפוס אוניברסיטת בן-גוריון באילת שלוחת האוניברסיטה באילת הוקמה כקמפוס נוסף של הקמפוס הראשי בבאר שבע ושל הקמפוס המחקרי בשדה בוקר. הלימודים בשלוחה נפתחו בשנת תשס"ג (2002/3) לאחר חתימת הסכם בין אוניברסיטת בן-גוריון לבין המועצה להשכלה גבוהה, שבו נקבע כי במקום יתקיימו לימודים אקדמיים מלאים במקצועות שונים לרבות מקצועות ייחודיים שאינם נלמדים בקמפוס הראשי בבאר שבע כדוגמת ביוטכנולוגיה ימית. בשנת תש"ע (2009/10) למדו במקום 760 סטודנטים. במקום מתקיימים לימודים אקדמיים מלאים לתואר ראשון ולתואר שני בתחומים רבים. הלימודים לתואר ראשון כוללים: פסיכולוגיה, סוציולוגיה-אנתרופולוגיה, מדעי ההתנהגות, עבודה סוציאלית, לימודים רב-תחומיים במדעי הרוח והחברה, ניהול, וניהול מלונאות ותיירות. כמו כן, קיימת באילת מגמה של המחלקה למדעי החיים ללימודי ביולוגיה וביוטכנולוגיה ימית שתלמידיה רשומים באילת. הם לומדים שנים א' ו-ב' בבאר שבע ומגיעים לאילת להשלמת התואר בתחום התמחותם במעבדות למדעי הים ברחבי העיר. קמפוס אילת מקיים גם לימודי הנדסה שנה א' שמטרתם לתת הזדמנות כניסה למועמדים שצריכים להוכיח את יכולותיהם לפני המעבר לשנת הלימודים השנייה בקמפוס הראשי בבאר שבע. בקמפוס מתקיימים גם לימודים לתואר שני בתחומים הבאים: מגמת מינהל, חברה ומדיניות החינוך, MBA רב-תחומי ו-MBA מסלול מנהלים, עבודה סוציאלית, ומקרא ומזרח קדום. אוניברסיטת בן-גוריון הוסמכה להעניק גם תואר שלישי דרך בית ספר קרייטמן במגמת ביולוגיה וביוטכנולוגיה ימית. הקמפוס מספק גם תוכניות עשירות ללימודים חוץ-אקדמיים לתושבי העיר ולחיילים המשוחררים הרבים שבאים לעבוד בה לאחר שירותם הצבאי. הישגים ותדמית אוניברסיטת בן-גוריון בנגב היא אוניברסיטה צעירה יחסית. בדירוג המיוחד שנקבע לאוניברסיטאות הצעירות מ-50 שנה, היא דורגה עד ליציאתה מהקבוצה הזו בשנת 2019, בין 50 האוניברסיטאות הצעירות הטובות בעולם. לדוגמה, בשנת 16–2015 דורגה האוניברסיטה במקום ה-31 בעולם מבין האוניברסיטאות הצעירות. דירוגים כלליים: לפי דירוג שנגחאי לשנת 2025, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב מדורגת בין 301-400 הטובות בעולם. לפי דירוג ליידן לשנת 2025, האוניברסיטה מדורגת במקום 328. לפי הדירוג QS לשנת 2025, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב מדורגת במקום ה-469 בעולם. בשנת 2017 חברי הסגל האקדמי באוניברסיטה העלו בסנאט האוניברסיטה את סוגיית ירידתה של האוניברסיטה בדירוגים הבינלאומיים עד אותה השנה. לטענתם, ההנהלה האקדמית הייתה אחראית לירידתה של האוניברסיטה בדירוגים הללו. ירידה זו התחילה בסוף שנת 2005. זאת על פי הדירוגים הבינלאומיים הבאים: דירוג שנחאי, דירוג QS, דירוג THE ודירוג ליידן. כך לפי הדירוג QS בשנים 2015, 2016 ,2017 דורגה האוניברסיטה במקום 292, 259, 320 בהתאמה. הנהלת האוניברסיטה הצביעה מנגד על מיקומה הגבוה של האוניברסיטה בדירוג 50 האוניברסיטאות הצעירות הטובות בעולם, ועל ההיקף הגדול מאוד של מחקרים יישומיים בכל קנה מידה, לרבות היותה האוניברסיטה הישראלית היחידה שצוינה על ידי "הסוכנות למיזמי מחקר צבאיים מתקדמים של ארצות הברית" מטעם הפנטגון (DARPA) כנמנית עם עשר האוניברסיטאות הראשונות בעולם שהסוכנות משתפת איתם פעולה.[דרוש מקור] נכון לשנת 2025 האוניברסיטה מדורגת על פי רוב הדירוגים המובילים בטווח של 300 - 500 המוסדות המובילים בעולם. מנהל עסקים הפקולטה לניהול ע"ש גילפורד גלייזר של האוניברסיטה היא המוסד האקדמי היחיד בישראל המחזיק בהסמכת EQUIS, המהווה את אחת משלוש ההסמכות החשובות בעולם של בתי ספר למנהל עסקים, המרכיבות את "כתר המשלוש". בנוסף, הפקולטה מחזיקה ב-3 עלים של דירוג Eduniversal המדרג בתי ספר למנהל עסקים בעולם, הישג זה מצביע על השפעה בינלאומית חזקה בהתאם להגדרת הדירוג. מדעי המחשב לפי דירוג שנגחאי לשנת 2025, האוניברסיטה דורגה 151-200 בתחום מדעי המחשב והנדסה. תחומים נוספים תחום לימודי התקשורת, ואקולוגיה של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב מדורג במקומות 101 - 150. המיקום הגבוה ביותר של האוניברסיטה בדירוגים לפי תחומי הלימוד. שונות החל משנת 2011 קבוצת האוניברסיטה משתתפת בתחרות פורמולה סטודנט ובשנת 2015 זכתה במקום ה-8 כולל. בשנת 2012 הוקמה על ידי סטודנטים מהאוניברסיטה קבוצת האימפרוביזציה שלופתא. נשיאי האוניברסיטה רקטורים של האוניברסיטה פרופ' חיים חנני, 1969 – 1973 פרופ' צבי פלח, 1973 – 1974 פרופ' משה רוזן, 1974 – 1979 פרופ' דוד וולף, 1979 – 1984 פרופ׳ חיים אילתה, 1984 – 1986 פרופ' אברהם טמיר 1986 – 1990 פרופ' דב בהט, 1990 – 1994 פרופ' נחום פינגר, 1994 – 2002 פרופ' ג'ימי וינבלט, 2002 – 2010 פרופ' צבי הכהן, 2010 – 2018 פרופ' חיים היימס, 2018– ראו גם האגודה הסטודנטיאלית אוניברסיטת בן-גוריון בנגב אוניברסיטאות בישראל אוניברסיטה ציבורית לקריאה נוספת יהודה גרדוס ויצחק (יאני) נבו (עורכים), מדע ורוח בנגב: אוניברסיטת בן-גוריון ותולדותיה בראי המחקר, באר שבע: הוצאת הספרים של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, תשע"ד דניאל י. לסקר, המחלקה למחשבת ישראל ע"ש גולדשטיין–גורן עמוס אלטשולר ומיכאל לין, תולדות המחלקה למתמטיקה תשל"א-תש"ע (אורכב 22.01.2020 בארכיון Wayback Machine) רון אבני, הביקורת הפנימית באוניברסיטה והחופש האקדמי – בין התנגשות להרמוניה. עמ' 581 – 589. זאב הדרי והילה טל, פרקים בתולדות האוניברסיטה, באר שבע: הוצאת הספרים של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, תשמ"ד 1984 חיוטין אדריכלים (עורכים), מחזון למציאות: אדריכלות באוניברסיטת בן-גוריון בנגב 1990-2006, באר שבע: הוצאת הספרים של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, 2010 קישורים חיצוניים אתר האינטרנט הרשמי של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב (בעברית, באנגלית ובערבית) אוניברסיטת בן גוריון בנגב, דף שער בספרייה הלאומית אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, ברשת החברתית פייסבוק אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, ברשת החברתית X (טוויטר) אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, ביישום טלגרם אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, ברשת החברתית אינסטגרם אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, ברשת החברתית LinkedIn אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, סרטונים בערוץ היוטיוב כתבות אילנה קוריאל, הרוגים, נזק במיליארדים ובי"ח שנראה כמו "סוף העולם": המלחמה שב"ש לא תשכח, באתר ynet, 25 ביוני 2025 עיתונות יהודית היסטורית שלמה גבעון, כך נולדה אוניברסיטה בנגב, מעריב, 9 בינואר 1966 משולם עד, אוניברסיטה מזנקת בנגב, דבר, 15 בספטמבר 1969 יהושע בראון וחיה לוסקי, ‏הארכיון לתולדות ההתיישבות בנגב על-שם דוד טוביהו, קתדרה 20, יולי 1981 אדריכלות מיכאל יעקובסון, סיבוב בכיכר דייכמן / אוניברסיטת בן גוריון, בבלוג "חלון אחורי", 15 בספטמבר 2010 מיכאל יעקובסון, סיבוב בספרית ארן / אוניברסיטת בן גוריון, בבלוג "חלון אחורי", 15 בנובמבר 2010 מיכאל יעקובסון, סיבוב בספריית רפואה בבאר שבע בתכנון אריה ואלדר שרון, בבלוג "חלון אחורי", 8 בנובמבר 2014 מיכאל יעקובסון, סיבוב בבניין ביוטכנולוגיה באוניברסיטת בן גוריון בתכנון חיוטין, בבלוג "חלון אחורי", 18 ביוני 2015 מיכאל יעקובסון, סיבוב בבניין מדעי ההתנהגות באוניברסיטת בן גוריון בבאר שבע, בבלוג "חלון אחורי", 18 בנובמבר 2015 מיכאל יעקובסון, סיבוב בבניין הפקולטה למדעי הרוח והחברה באוניברסיטת בן גוריון, בבלוג "חלון אחורי", 1 בדצמבר 2015 מיכאל יעקובסון, סיבוב בבניין המרכז האוניברסיטאי באוניברסיטת בן גוריון, בבלוג "חלון אחורי", 6 בפברואר 2016 הערות שוליים