Getsemanská záhrada

Getsemanská záhrada (iné názvy: Getsemani, Getsemane, Getsémane, Getsimani ; staršie Getsemany, záhrada Getsemanská , záhrada getsemanská; starogr. Γεθσημανη - Gethsémané alebo Γεθσημανι - Gethsémani alebo Γεθσημανει - Gethsémanei, hebr. גת שמנים‎ – Gat Šmanim) je biblický pozemok (záhrada) v Jeruzaleme na úpätí Olivového vrchu (Olivovej hory), dnes olivový háj. Podľa Biblie tu Ježiš bdel a modlil sa počas tej noci, keď bol zatknutý a neskôr ukrižovaný. Podľa Lukášovho evanjelia Ježišove muky v Getsemanskej záhrade boli také strašné, že "jeho potom boli veľké kropaje krvi padajúce na zem". Podľa tradície východnej ortodoxnej cirkvi je Getsemanská záhrada miestom, kde "usnula" Ježišova Matka (keďže Panna Mária nezomrela, ale bola vzatá do neba, zaužívalo sa v ortodoxnej terminológii takéto pomenovanie). Nachádza sa tam pravoslávny chrám, ktorý skrýva prázdny hrob Panny Márie - nie je tam pochovaná. Etymológia V evanjeliách podľa Matúša, a Marka, písaných v gréčtine, sa názov objavuje napísaný v tvare Γεθσημανι - Gethsémani (variantné zápisy pozri v úvode tohto článku), čo je odvodenina z aramejského גת שמנא (Gaṯ-Šmānê), znamenajúceho "olivový lis". Markovo evanjelium Getsemani nazýva aj chorion - "miesto". Jánovo evanjelium Getsemani označuje ako kepos, čiže "záhrada" alebo "sad". Poloha Getsemanská záhrada sa nachádza na úpätí Olivového vrchu, v údolí Cedronu. Záhrade dominuje Chrám utrpenia Pána (iné názvy: Bazilika úzkosti Pána, Bazilika agónie, Bazilika národov, Bazilika všetkých národov, Chrám všetkých národov, Kostol všetkých národov, Kostol národov, Kostol utrpenia), postavený na mieste byzantského kostola zbúraného v roku 614 armádou perzských Sásánovcov a križiackeho kostola, ktorý bol zničený v roku 1219. V blízkosti sa nachádza ruský pravoslávny Kostol Márie Magdalény s typickou zlatou cibuľovitou kupolou v štýle jaroslavianskych kostolov 17. storočia. Kostol Márie Magdalény vybudoval ruský cár Alexander III. na pamiatku svojej matky Márie Alexandrovny. Pútnické miesto Getsemanská záhrada bola významným kresťanským pútnickým miestom raných kresťanských pútnikov. V roku 333 ju navštívil anonymný "Pútnik z Bordeaux", ktorého dielo lat. Itinerarium Burdigalense je najranejším cestopisom zanechanými kresťanským cestovateľom do Svätej zeme. V diele Eusebia z Kaisareie Onomasticon polohu Getsemanskej záhrady spomína "na úpätí Olivového vrchu" a dodáva, že "tu bola viera zvyčajne vyznávaná". Odraz v umení Getsemanská záhrada Literatúra METZEGER, Bruce M; COOGAN, Michael D. The Oxford Companion to the Bible. Oxford : Oxford University Press, 1993. ISBN 0-19-504645-5. Referencie Iné projekty Commons ponúka multimediálne súbory na tému Getsemanská záhrada Externé odkazy Catholic Encyclopedia on Gethsemane Article on the history of the Russian monastery itself GEFSIMANIJA. In: Pravoslavnaja enciklopedija. Zväzok 11. Moskva : Cerkovo-naučnyj centr "Pravoslavnaja enciklopedija", 2006. 752 s. Dostupné online. S. 431-435. (po rusky) Zdroje Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Getsemanská zahrada na českej Wikipédii.