כסא שלמה

כסא שלמה הוא הכס המלכותי שבנה שלמה המלך לעצמו מזהב ושנהב, על פי הסיפור המקראי. באגדות חז"ל הוא תואר ככיסא פלאי שבעלי החיים המוזהבים בו היו יכולים לנוע ולהפיק צלילים. במקרא בניית הכיסא ותיאורו הובאו במקרא: במדרשי חז"ל בתיאור הכיסא בתרגום שני למגילת אסתר, נכתב: במדרש אסתר רבה מסופר מפי רבי שמואל בר נחמן כי כיסא שלמה המלך נגזל בידי שישק מלך מצרים, ממנו נלקח על ידי זרח הכושי, והוחזר לירושלים בידי אסא. במדרש אבא גוריון לעומת זאת מסופר כי סנחריב מלך אשור לקח את הכיסא ממצרים, ולאחר מפלתו במצור על ירושלים לקח אותו ממנו חזקיהו מלך יהודה בחזרה. בפשיטה שערך נכו השני בארץ ישראל בימי יאשיהו מלך יהודה, שדד נכו את הכיסא, וכשניסה לעלות עליו נפצע על ידי האריות שבכיסא, ולפיכך נקרא "נכה" או "נכו" שפירושה "חיגר". בתרגום שני מסופר שנבוכדנצר שדד את הכיסא ממצרים והביאו לבבל. ואחשוורוש פחד לעלות על הכיסא, שלא יארע לו מה שאירע לנכה, ולכן הורה לבנות לו חיקוי מושלם של הכיסא, וכשהושלם החיקוי, ערך את המשתה הגדול שלו. כמו כן מובא תיאורו של הכיסא עליו היו מצוירות דמויות רבות וכן בתרגומי מגילת אסתר לארמית. על מנורת קנים שניצבה מעל הכיסא נחקקו שבעת אבות העולם: אדם הראשון, נח, שם, אברהם. יצחק, יעקב ואיוב מצד אחד; ומצדה השני שבעה מחסידי העולם: לוי, קהת, עמרם, משה, אהרן, אלדד ומידד וחור. על אגן שמן מזהב למרגלות המנורה צויר עלי הכהן ושני בניו חפני ופינחס, וכן נדב ואביהוא. כמו כן מתוארות בנות ים ששכבו מצידי שלמה על ידות הכיסא, אריות שהפיצו ריחות בשמים וכן כי דרייווש המדי ואלכסנדר מוקדון שבו את הכסא. במקורות נוספים כיסא שלמה וכיסא הכבוד רבי אלעזר מוורמס חיבר בספרו "סודי רזיא" פרק בשם "הלכות הכיסא" שבו תיאר את מאפייני כיסא הכבוד של אלוהים בהתבסס על המקרא, מדרשי חז"ל ופיוטי רבי אלעזר בירבי קליר. שם הוא עורך השוואה בין הידוע על כיסא שלמה למאפייני כיסא הכבוד. כך לדוגמה כתב: השפעה ברומא המזרחית בתחילת ימי הביניים באימפריה הביזנטית, כס המלכות של קונסטנטינופול, או "האוטומאטה של ביזנטיון", נקרא גם "כס שלמה". כס זה הוזכר אצל תיאופילוס (812–842) בפי הדיפלומט ליוטפרנד מקרמונה , ובספר הטקסים של קונסטנטינוס השביעי (905–959) קיסר ביזנטיון. באזכורים אלו מופיעות ציפורים ממתכת השרות על עץ מתכתי ועל הכיסא, וגם אריות נוהמים ממתכת. בבית עבאס החוקר גרארד ברט ביצע השוואה בין כיסא שלמה של ביזנטיון לכתבי הממציאים הרון מאלכסנדריה (10–70) ופילון מביזנטיון (220–280) בספריהם על הפנאומטיקה, שכתבו על מכונות עם אויר דחוס המסוגלות להפיק צלילים בכלי נשיפה. הוא הזכיר כי הרופא הסורי קוסטא אבן לוקא (820–912) תרגם עבודות על בסיס הרון מאלכסנדריה, בהוראת החליף העבאסי אל-מסתעין הראשון (862–866). לדבריו, ה"אוטומטון" רווחו גם בקרב שליטי בית עבאס במאה השמינית והתשיעית בעיר העגולה של בגדאד. לדוגמה, בארמונו של השליט העבאסי אל-מאמון (813–833) בבגדד הוצב עץ אוטומאטה מכסף וזהב, והיו בו ציפורי מתכת ששרו על ענפיו המתנדנדים, והעץ גם הופיע אצל החליף אל-מקתדר (908–929). באימפריה הרומית הקדושה בסביבות 790 נבנה כס המלכות של קרל הגדול על ידי קרל הגדול, והוצב בקתדרלה של אאכן. עד 1531 הוא שימש ככס ההכתרה של 31 מקיסרי האימפריה הרומית הקדושה. כס המלכות עוצב על פי דגם כיסא שלמה, ובו שש מדרגות כמתואר במקרא. ראו גם הכס המלכותי של דנמרק קישורים חיצוניים פרוזה (ביאליק)/כסא שלמה, באתר ויקיטקסט "האם כיסא המלך שלמה פעל על ידי מערכת אלקטרונית?". פורום לתורה. יוסף תבורי, כיסא שלמה וגלגוליו במדרשים לאסתר, בתוך: והנה רבקה יוצאת, ירושלים 2017 כס המלוכה המופלא של שלמה המלך שימש השראה לכל שליטי העולם, באתר גלובס, 3 בנובמבר 2022 הערות שוליים