הר אדר

הַר אֲדָר היא התנחלות במעמד של מועצה מקומית השוכנת בהרי יהודה, בסמיכות לקיבוצים מעלה החמישה וקריית ענבים, ולכפרים אבו גוש, בית סוריכ, בידו, אל-קובייבה וקטנה. הר אדר הוכרזה כמועצה מקומית בשנת 1995. ביישוב פועלים בית ספר יסודי, אשכול גני ילדים, מתנ"ס וספרייה. יש בו בית כנסת ומקווה טהרה, מועדונים לנוער ולמבוגרים, מגרש ספורט רב-תכליתי, סקייטפארק ואמפיתיאטרון המכיל 730 מקומות ישיבה. היסטוריה ומיקום גאוגרפי היישוב הר אדר בנוי על המתחם ההיסטורי של גבעת הרדאר, אשר בסביבתה נערכו קרבות קשים במהלך מלחמת העצמאות. שם היישוב הר אדר אף משמר, צלילית, את שם האתר המקורי. בראש הגבעה עליה שוכן היישוב נמצא האתר הארכאולוגי ח'רבת ניג'ם שהוא מבנה מבוצר מהתקופה הפרסית-הלניסטית והתקופה העות'מאנית. היישוב המודרני-יהודי הוקם ב-1986 על ידי עמותה הנושאת את אותו שם, ומורכבת מאנשי צבא קבע ועובדי מדינה. העמותה פעלה עד שנת 1990, ובהמשך הוקם ועד מקומי כחלק ממועצה אזורית מטה בנימין. בשנת 1995 הוכרז היישוב הר אדר מועצה מקומית נפרדת. כל בתי היישוב נמצאים מעברו הצפון-מזרחי של הקו הירוק. מבחינה נדל"נית נהנה היישוב מיתרונות קרבתו לירושלים ומהנוף הפסטורלי. חלק מהבתים ביישוב, בשכונה המכונה "שלב ב'", קרובים לכפרים ברשות הפלסטינית, ורובו של היישוב מוקף בגדר ההפרדה. "שער בידו", הנמצא בשטח היישוב, משמש למעבר משטחי הרשות הפלסטינית, ונפתח מספר פעמים ביום על ידי שוטרי משמר הגבול, לצורך כניסתם של עובדים פלסטינים וליציאתם. ב-26 בספטמבר 2017, מחבל פלסטיני בעל היתר עבודה, תושב הכפר הסמוך בית סוריכ, רצח ביריות שלושה ישראלים ופצע ישראלי נוסף באורח קשה סמוך לשער זה. עד לבניית גדר ההפרדה, נהגו תושבי היישוב לנסוע לירושלים על כביש 425 דרך הכפר בידו, מרחק נסיעה קצר של עשר דקות עד הכניסה הצפונית לירושלים ליד שכונת רמות אלון. מאז הקמת הגדר, הגישה ליישוב אפשרית רק מדרום על כביש 425 ומשם לכביש 1. בשנת 2002, עתרו התושבים לבג"ץ בדרישה שיוקם כביש גישה חדש ליישוב, מכיוון שכביש 425 מפותל ומשובש. בשנת 2003, נמחקה העתירה, לאחר שכל הגורמים הנוגעים בדבר הגיעו לפשרה, שלפיה משרד התחבורה, מע"צ (כיום החברה הלאומית לדרכים) והוועדה המקומית מטה יהודה יפעלו לקידום תכנון כביש הגישה. אך נכון לשנת 2018 הדבר לא בוצע. שם ועדת השמות הממשלתית קבעה בתחילה כי היישוב ייקרא כפירה, על שם תל ארכאולוגי הנמצא כמחצית ק"מ ממערב ליישוב הנקרא ח'רבת אל־כפירה, שהחוקרים מזהים כמקום העיר המקראית הכפירה – אחת מארבע ערי הגבעונים. המתיישבים התנגדו לשם זה והציעו חלופות כגון "הראל" ו"כפיר". לאחר דיונים נוספים פנו המתיישבים לוועדת השמות הממשלתית וביקשו סופית כי יישובם ייקרא מעתה ואילך הר אדר. כך כתב עודד מגידו מנהל העמותה במכתבו לאישור השם: ”זהו שם עברי המשמר את הצליל הפונטי של שמו הנוכחי של המקום (הרדאר).” ועדת השמות הממשלתית החליטה לאשר הבקשה לקבוע את השם "הר אדר" ולבטל את שם היישוב "כפירה". אוכלוסייה לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף מאי 2026 (אומדן), מתגוררים בהר אדר 4,232 תושבים, מתוכם 4,197 תושבי ישראל (מקום 237 בדירוג רשויות מקומיות בישראל). שינוי בגודל האוכלוסייה ‎-1.9% בשנה‏. אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ג (2022-‏2023) היה 86.4%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2022 היה 17,512 ש"ח (ממוצע ארצי: 11,864 ש"ח). בדירוג שערכה חברת המידע BDI לשנת 2013, מוקמה הר אדר במקום השלישי בדירוג המועצות עם היציבות הפיננסית הגבוהה ביותר. אתר ההנצחה של חטיבת הראל ערך מורחב – גבעת הרדאר בפסגת הגבעה עליה בנוי היישוב הוקם אתר ההנצחה של חטיבת הראל, אשר נלחמה באזור במסגרת הפלמ"ח במלחמת העצמאות, ולאחר מכן, כחטיבת מילואים של צה"ל, כבשה אותה במלחמת ששת הימים. האתר כולל אנדרטה לזכר הנופלים בקרבות שהתרחשו במקום וכן, תצוגת טנקים ומשוריינים. בין היתר מונצחים במקום שמותיהם של מפקד החטיבה במלחמת השחרור יצחק רבין ומפקד החטיבה במלחמת ששת הימים אורי בן ארי. כחלק מהאנדרטה ניצב מגדל תצפית שגובהו כשישה עשר מטרים, אותו תכננו יחדיו האדריכלים אריה שרון ובנו אלדר שרון, והיא מעוצבת כשתי צלחות רדאר המונחות זו על גבי זו וניצבות על שתי רגלי בטון. מראש האנדרטה ניתן לצפות בנוף פנורמי של הרי ירושלים במזרח, שפלת החוף במערב, חדרה בצפון ועד עזה בדרום. בימים מסוימים ניתן אף לראות את פסגת החרמון. האתר מתוחזק על ידי המועצה המקומית הר אדר והוא מתויר על ידי בתי ספר רבים מרחבי הארץ שעוצרים במקום במסגרת "טיול בעקבות לוחמים". בתי ספר, תנועות נוער ויחידות צבאיות מקיימים באתר טקסים שונים, וגם המועצה מקיימת באתר טקסי זיכרון יחד עם אירועי חג כגון ט"ו בשבט. ראשי המועצה המקומית ראו גם גבעת הרדאר קישורים חיצוניים אתר האינטרנט הרשמי של הר אדר פרופיל הר אדר נכון לשנת 2023 באתר הלמ"ס דובי זכאי, גבעת הרדאר: נוף עם זיכרון, באתר ynet, 30 באפריל 2003 אריק מירובסקי, הר אדר: הקו הירוק לא משפיע על השוק, באתר הארץ, 14 ביוני 2005 הר-אדר (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית הערות שוליים