כיכר השבת

כִּכַּר הַשַּׁבָּת (שמה הראשון הוא; כִּכַּר יְחֶזְקֵאל) היא צומת מפורסם בירושלים, הגובל בשכונות מאה שערים וגאולה. הכיכר מחברת במזרח בין רחוב מאה שערים, רחוב בתי ורשה ורחוב עבודת ישראל, במערב לרחוב מלכי ישראל, בדרום בין רחוב שטראוס ורחוב ישעיהו, ובצפון לרחוב יחזקאל. היסטוריה כאשר הוקמה הכיכר נקראה בתחילה בשם: כיכר יחזקאל על שם הרחוב הסמוך. שם הכיכר כיום נובע מכך שבשנים שלאחר קום המדינה נערכו בה בקביעות הפגנות נגד חילול שבת שלא פעם הסתיימו באלימות. כיום האזור כולו חרדי והכיכר סגורה לתנועת כלי רכב בימי שבת וחגי ישראל. מבנה הכיכר הכיכר מוקפת בבנייני מגורים, שבחזית רובם חנויות. על הכביש בצומת מסומנים מעברי חצייה, ישרים ואלכסוניים. המעבר להולכי רגל בכל ארבעת מעברי החציה מתנהל בבת אחת. מעברי החציה האלכסוניים הם היחידים שקיימים כיום בירושלים, לאחר שהמעברים האלכסוניים בצומת האיקסים בוטלו בעת בניית מסילת הרכבת הקלה. הכיכר כמוקד הפגנות שבת ערך מורחב – מאבקי השבת בירושלים מאבקי השבת בירושלים בשנים הראשונות שלאחר הקמת מדינת ישראל, שהתמקדו במקום זה שהיה פתוח בשבת לתנועת כלי רכב, היו ציון דרך חשוב ביחסי חרדים-חילונים בירושלים ובישראל בכלל. המאבקים בכיכר החלו ביוזמת אנשי "נטורי קרתא" והסתיימו בהישג: הצומת נסגר באופן רשמי בשבתות ובחגים, והתנועה ברחובות הסמוכים הידלדלה בימי שבת וחג. מעמד הצומת בחברה החרדית הגאוגרפיה של הצומת ומיקומו בלב מרכז העסקים הראשי החרדי בירושלים גרמה להיותו מעין כיכר העיר של החברה החרדית בשכונות מאה שערים, גאולה, שכונת הבוכרים והשכונות הסמוכות. נערכו בה גם כינוסים מסוגים שונים, כמו הפגנות וחגיגות קבלת הפנים לרבי מסאטמר וכן לגאב"ד ירושלים הרב יצחק טוביה וייס (בתמוז תשס"ג), או הקפות שניות, כגון ההקפות המרכזיות של אגודת ישראל בעבר, מאז תשמ"ט מתקיימת במקום תהלוכת ל"ג בעומר של חב"ד. בפינות הכיכר מתנהל מסחר ער. עקב מרכזיותה בחברה החרדית, נגזר ממנה שמו של אתר האינטרנט כיכר השבת. קישורים חיצוניים מנחם פרידמן, '"נטורי קרתא" והפגנות השבת בירושלים ב -1948–1950 – רקע ותהליכים (1994). בתוך: ירושלים החצויה - 1948–1967: מקורות, סיכומים, פרשיות נבחרות וחומרי עזר, יד יצחק בן-צבי. המחלקה לחינוך והדרכה. הערות שוליים