בית שמש

בית שמש היא עיר במחוז ירושלים שבישראל, אשר הוקמה בראשית שנות החמישים כמעברה והוכרזה כעיר ב־25 ביוני 1991. בית שמש נמצאת במרכז הגאוגרפי של מדינת ישראל, בין גוש דן (מטרופולין תל אביב) ובין מטרופולין ירושלים – בין הרי ירושלים לשפלת יהודה. בסוף שנת 2024 אוכלוסיית העיר מנתה 183,252 תושבים ואלפי יחידות דיור נוספות בתהליך פיתוח. היסטוריה בית שמש העתיקה ערך מורחב – תל בית שמש באזור קיימים שרידים ארכאולוגיים רבים המעידים על קיומו של יישוב עתיק מהתקופה הכנענית, בו נעבדה האלה שמש, ומזוהה עם בית שמש המקראית. הזיהוי מתבסס על המיקום הגאוגרפי, האונומסטיקון של אוסביוס מקיסריה, ומיקומו של הכפר עין שמס. במאמר המסכם את החפירות הממושכות המתנהלות בתל, קבעו חוקרי אוניברסיטת תל אביב פרופ' שלמה בונימוביץ וד"ר צבי לדרמן כי ”תל בית־שמש הוא אתר מפתח ללימוד קצה גבול ההתפשטות הפלישתית והדינמיקה התרבותית והחברתית באזורי המפגש והחיכוך בתקופת הברזל א'.” ערים ויישובים כנעניים נוספים בהם היה מקדש לאל השמש ידועים מהתנ"ך ברשימת הנחלות של שבטי נפתלי יששכר וזבולון ומקום בשם עין שמש שהיה בנחלת שבט יהודה על גבול המדבר. העיר בית שמש העתיקה מוזכרת רק בתנ"ך ובתלמוד ושמה איננו מופיע במקורות אחרים. האזכור הראשון בתנ"ך אודות העיר מופיע בתקופת התנחלות השבטים. אז נכללה העיר בתחומו של שבט יהודה, כפי שכתוב: אזכור נוסף אודותיה מופיע בספר שמואל. בית שמש הייתה העיר אליה החזירו הפלשתים את ארון הברית שנשבה על ידם במהלך מלחמת אפק: בימי שלמה המלך הייתה בית שמש עיר מחוז בה ישב אחד מנציביו: בית שמש מוזכרת פעם אחת נוספת בתנ"ך, הפעם בספר מלכים בהקשר למלחמה שהתחוללה בין אמציהו מלך יהודה ויהואש מלך ישראל בסמוך לבית שמש. תוצאות הקרב היו תבוסתו של אמציהו ובעקבות זאת בזיזת אוצרות בית המקדש בידי יהואש והעברתם לבירת ממלכת ישראל - שומרון: בימי אחז ניצלו הפלשתים את התוהו ובוהו הפוליטי, עלו על אזורי הגבול עם ממלכת יהודה והרסו את בית שמש: בית שמש נחרבה בשנת 586 לפנה"ס בידי נבוכדנצר מלך בבל וירדה ממעמדה. היא מוזכרת בתלמוד כמקום יישוב קטן וזניח: רק במאה ה־5 לספירה, נבנה במקום מנזר ביזנטי גדול. עיר נוספת בשם בית שמש נזכרת בספר שופטים בתחום נחלתו של שבט נפתלי: בסמוך לבית שמש של ימינו נמצאות ערים עתיקות נוספות, בהם יישובי עמק האלה (ירמות, עדולם, עזקה, כזיב ושוכה), וערים נוספות של שפלת יהודה (זנוח, צרעה ואשתאול). העיר כיום במלחמת העצמאות, הצבא המצרי פלש לאזור והקים משלט באזור שבו היום נמצאת בית שמש הוותיקה, סמוך לדיר-אבאן. במשלט זה, שנקרא המשלט המשותף, ישבו במשך מספר חודשים חיילי חטיבת הראל כשהם מרוחקים כ־60 מטר בלבד מהמצרים. על משלט זה הוקמה העיר בית שמש. המשלט המשותף נכבש במהלך מבצע ההר, שהחל בליל ה־19/20 באוקטובר 1948. היום נמצא במקום זה רחוב המשלט. העיר הוקמה בכ"ז בכסלו ה'תשי"א (6 בדצמבר 1950). תחילה נקראה מעברת הר־טוב על שם המושבה הר-טוב, שהוקמה על ידי עולים מבולגריה על האדמות שעליהן יושב היום המושב נחם. המושבה ננטשה במלחמת העצמאות והיום קרויים על שמה רחוב בבית שמש ואזור התעשייה הר־טוב. בשנת 1953 שונה שמה של "מעברת הר־טוב" לשם "בית שמש". בימיה הראשונים של בית שמש, גרו בה בעיקר עולים מאיראן, עיראק, צפון אפריקה, ורומניה ובמהלך השנים הגיעו לעיר גם עולים מאתיופיה, רוסיה וארצות הברית. בשנת 1952 עברה המעברה למבני קבע וב־25 ביוני 1991 י"ג בתמוז ה'תשנ"א קיבלה בית שמש מעמד של עיר. מאמצע שנות ה-90 עברו חרדים רבים לבית שמש והם מתרכזים יחדיו בשכונות המקבלות אופי חרדי כ"רמת בית שמש ב'" והקריה החרדית (חלקם משתייך לעדה החרדית ונטורי קרתא, שהעדיפו לפנות לבית שמש מאשר למודיעין עילית וביתר עילית הנמצאות מחוץ לקו הירוק). כפועל יוצא, בבחירות המקומיות של שנת 2008 נבחר לראשונה חרדי לראשות העיר – משה אבוטבול מסיעת ש"ס. ב-2020 הכריז מנכ"ל בית החולים הדסה הפרופסור זאב רוטשטיין, על תוכניתו לפתיחת סניף של בית החולים בעיר. בשנת 2023 פתח בית החולים שלוחה בעיר. על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, נכון לתחילת העשור השלישי של המאה ה-21, אוכלוסיית העיר גדלה בעשור האחרון בכ-63%, השיעור הגבוה ביותר מבין 15 הערים הגדולות בארץ. גאוגרפיה ואקלים בית שמש נמצאת בגבול בין שפלת יהודה להרי יהודה והרי ירושלים. בסמוך לעיר עוברים כמה נחלים, רובם נחלי אכזב: נחל שורק – נחל איתן, זורם מצפון לעיר לכיוון מערב. נחל שמש – חוצה את צפון העיר מערבה, ועובר דרך פארק התפוח ואמפי בית שמש. נחל ישעי – עובר במרכז העיר וזורם לכיוון מערב. נחל ימלה – מוצאו בדרום העיר וממשיך משם צפונה לכיוון מרכזה. נחל ירמות – מוצאו בגבעה עליה הוקמה רמת בית שמש ג'. זורם מערבה דרך פארק ירמות ומשם צפונה לאורך כביש 38. נחל זנוח – מוצאו במטע, זורם ממזרח לבית שמש לאורך כביש 3855. אוכלוסייה לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף מאי 2026 (אומדן), מתגוררים בבית שמש 190,305 תושבים, מתוכם 186,196 תושבי ישראל (מקום 11 בדירוג רשויות מקומיות בישראל). שינוי בגודל האוכלוסייה ‎+6.1% בשנה‏. אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ד (2023-‏2024) היה 25.9%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2023 היה 9,116 ש"ח (ממוצע ארצי: 12,593 ש"ח). להלן גרף התפתחות האוכלוסייה בעיר: על פי נתוני הלמ"ס, נכון לשנת 2024, הייתה בית שמש העיר עם צפיפות האוכלוסין השלישית הגבוהה ביותר בישראל, אחרי מודיעין עילית ולפני בני ברק. היחסים בין חלקי האוכלוסייה מרבית הבנייה בעיר החל משנות ה־90 יועדה לציבור החרדי, ונכון לשנת 2019, 70% מהתושבים הם חרדים, כאשר בכיתות הגן כ־90% מהתלמידים הם חרדים[דרוש מקור], כולל נוכחות של משפחות המשתייכות לזרמים אנטי-ציוניים נטורי קרתא והעדה החרדית. הגירה לבית שמש של חרדים הנחשבים לקיצוניים ביחס לרוב החרדים, הביאה לקיצוניות ביחס לצניעות: בשכונות אלו מופיעים שלטים המבקשים הפרדה מגדרית בין גברים לנשים, ואף לעיתים אירעו אירועי יידוי אבנים על נשים המתלבשות "שלא בצניעות" והוטרדו נשים בתחבורה הציבורית. ב־2011 עלתה בית שמש לכותרות במשך מספר שבועות בעקבות כתבה שפורסמה באולפן שישי על כך שחרדי ירק לכאורה על ילדה בגיל שמונה שהלכה לטענתו שלא בצניעות. החיכוכים בין חלק מהאוכלוסייה החרדית לבין החילונים והדתיים הלאומיים בעיר, הובילו להגירה גוברת של אוכלוסיות אלו מהעיר. בבחירות המוניציפליות בשנת 2008 נבחר לראשות העיר משה אבוטבול נציג מפלגת ש"ס. בקואליציה שהקים לאחר הבחירות השתתפו גם מפלגות לא חרדיות. בניסיון למנוע גידול נוסף באחוז החרדים בבית שמש, ביקשה מועצת עיריית בית שמש ממינהל מקרקעי ישראל ומשרד השיכון שהקצאות עתידיות לבנייה בבית שמש ייעשו על פי חלוקה למגזרים כך שלכל אחד מהמגזרים: חילונים, דתיים לאומים וחרדים יוקצו שליש מיחידות הדיור העתידות להיבנות. מינהל מקרקעי ישראל ומשרד השיכון סירבו לבקשה, בטענה שהקצאה מגזרית מנוגדת לחוק ואין מקום להתערב בכוחות השוק ובית המשפט אישר את עמדת המנהל ומשרד השיכון. המתח בין שני חלקי האוכלוסייה לובה עקב טענות כלפי הזנחת האזורים הלא-חרדיים של בית שמש על ידי ראש העיר אבוטבול, והשקעת כספים עודפים בבנייה ופיתוח בשכונות החרדיות. יש אף הקוראים לחלוקתה של בית שמש בין העיר הוותיקה הלא חרדית לבין רמת בית שמש והאזורים החרדיים. לקראת הבחירות לראשות העיר בשנת 2013 נתלו תקוות המחנה החילוני־מסורתי במועמד אלי כהן. בבחירות ניצח אבוטבול בהפרש של פחות מאלף קולות, דבר שהוסיף לסערת הרוחות בעיר ולהפגנות המוניות. עקב הזיופים שהתגלו המליץ היועץ המשפטי לממשלה יהודה וינשטיין על ביטול תוצאות הבחירות, עמדה שהתקבלה על ידי בית המשפט לעניינים מנהליים, שבדצמבר 2013 החליט על קיום בחירות חוזרות בעיר. בבחירות החוזרות זכה אבוטבול בשנית בהפרש של 2.6%, המהווים 960 קולות. בבחירות לראשות העיר בשנת 2018 שוב התמודד אבוטבול, אך הפסיד לעליזה בלוך הדתייה-לאומית בהפרש של 1.2%, המהווים 533 קולות. שכונות העיר בית שמש מחולקת לעשרה אזורים עיקריים, שאוכלסו במספר גלי אכלוס: שכונות שאוכלסו באכלוס הראשון מרכז בית שמש הוא האזור הישן ביותר בבית שמש. בין השאר נמצאים בו בניין העירייה המקורי והקיבוץ העירוני תמוז, ובו ממוקם בית משפט השלום של העיר. שכונת הוותיקים היא האזור הסמוך למרכז בית שמש ונמצאת בחלק הצפון מערבי. האזור סמוך לגבול העיר עם הכניסה הצפונית שלה. השכונה מורכבת מאוכלוסייה ותיקה (על שמה ניתן כינוי האזור) וכן מאוכלוסיית עולים מחבר העמים ואתיופיה. באזור זה נמצאים המרכז לבריאות הנפש, הקניונים 'שער העיר' ו'ביג' וכן כיכר ה"טווס" הקרויה כך על שמו של פסל בצורת טווס הנמצא במרכזה. בשנים האחרונות, נבנו דירות חדשות ליד תחנת הרכבת וכמו כן מתוכננת בנייה של 2,000 יחידות דיור ברחוב ביאליק וסביבתו, במסגרת פרויקט פינוי בינוי, במקום כ-330 יחידות דיור ישנות שייהרסו ויפונו. אזור הקניונים המשלב מגורים צפוי להתרחב עם שטחי מסחר ומגורים, כולל אולם קולנוע. שכונות שאוכלסו באכלוס השני גבעת שרת היא שכונה נוספת בבית שמש (הכוללת את האזורים: קריית אריה שיינפלד, נופי אביב, גבעת סביון, נופי השמש, נופי נריה ושיכוני דירות), שנבנתה ואוכלסה על ידי משפרי דיור תושבי בית שמש. במהלך השנים, הגיעו לשכונה עולים מרוסיה, אתיופיה וארצות דוברות אנגלית. בסמוך נמצא האמפיתיאטרון של העיר. בשנת 2021, אושרה תוספת של דירות. הקריה החרדית (קריית הרב ניסים) בהזמנת יו"ר המועצה המקומית, שלום פדידה, בעיקר מחמת מחויבות פוליטית ליו"ר מפלגתו שמעון פרס, הוקמו בקריה החרדית שלוש שכונות של חרדים אשכנזים: "נחלה ומנוחה", "בית ומנוחה" ו"קריית גור". בשכונה גרים חסידי גור, יוצאי העדה החרדית מירושלים וגם מיעוט ספרדי המזוהה רובו ככולו עם ש"ס. ראש העיר לשעבר משה אבוטבול גר ב"קריה". שכונות שאוכלסו באכלוס השלישי פסגות השבע (מגדל המים) היא שכונה חדשה יותר, שנבנתה סביב מגדל המים העירוני, אזור שהיה מכוסה צמחייה והוא נמצא צפונית למרכז העיר וגבעת שרת. בשכונה זו בתי ספר, גנים, מרכז מסחרי "הקשתות", קניון "נעימי" והיכל התרבות. בשכונה זו יש אוכלוסייה מגוונת, דתית וחילונית, ותיקים ועולים כאחד. השכונה קרויה על־שם שבע תלמידות בית הספר אמי"ת "שחר" שבשכונה, שנרצחו בידי חייל ירדני בטבח בנהריים. בית הספר אמי"ת "שחר" נקרא אף הוא על שם שבע התלמידות - שח"ר - "שבע חמדות רקיע". שכונה זו יצרה רצף יישובי בין העיר הוותיקה ושכונות הגל השני. רמת בית שמש וגלי אכלוס והתיישבות חדשים ערך מורחב – רמת בית שמש רמת בית שמש הוא אזור בו יש מקבץ שכונות בדרום העיר. האכלוס באזור החל בשנת 1997 באזור קיימים שכונות רמת בית שמש א', רמת בית שמש ב', רמת בית שמש ג', רמת בית שמש ד' ורמת בית שמש ה'. הנקודה הגבוהה ביותר (ברמת בית שמש א') היא בגובה 422 מטרים מעל פני הים, והמקום הנמוך ביותר (ברמת בית שמש ב') הוא כ־250 מטרים מעל לפני הים. שכונות רמת בית שמש השונות הוקמו ומוקמות על אדמות שסופחו לבית שמש מהמועצה האזורית מטה יהודה באופן מסודר במחצית הראשונה של שנות ה־90 של המאה העשרים. רמת בית שמש א' (רמת הנחלים) – מתגוררים בה בעיקר דתיים לאומיים וחרדים ממגוון זרמים: ליטאים, חרדים אמריקאים וחרדים מודרניים. השכונה מאופיינת בריכוז גבוה של עולים חדשים, בעיקר ממדינות דוברות אנגלית (למשל ארצות הברית), אך גם ממדינות נוספות כמו צרפת. רחובות השכונה נקראים בעיקר על שם נחלים, ולכן היא נקראת גם 'רמת הנחלים'. השכונה מחולקת לשלושה אזורים, ע"ש שלושה מנשיאי ישראל. שכונת חיים ויצמן, שכונת יצחק בן-צבי, ושכונת זלמן שזר. רמת בית שמש ב' (רמת התנאים) – ידועה באופייה הקיצוני, מתגוררים בה חרדים חסידים ברוב כמעט מוחלט. רחובות השכונה נקראים בעיקר על שם התנאים, ולכן היא נקראת גם 'רמת התנאים'. בעבר היה בשכונה גם ריכוז משפחות מהזרם הדתי לאומי. רמת בית שמש ג' – מורכבת משני חלקים: רמת בית שמש ג'1 – נקראת גם "רמת אבי עזרי" על שם רבי אלעזר מנחם מן שך, ורמת בית שמש ג'2 – נקראת גם 'חזון עובדיה' על שם הרב עובדיה יוסף. בשעת שיווק המכרזים לשכונה זו נתגלעו חיכוכים בין האוכלוסייה החרדית לאוכלוסיות אחרות בעיר על שטחי הבנייה ומספר פעמים אף בוטלו המכרזים לאזור. בסופו של דבר העמותות החרדיות זכו בכל המכרזים, והשכונה מאוכלסת באלפי משפחות חרדיות. רחובות השכונה נקראים בעיקר על שם נביאי ישראל. רמת בית שמש ד' (רמת האמוראים) היא שכונה ליד רמת בית שמש ג'1. השכונה מורכבת מחמישה חלקים: רמת בית שמש ד'1 – נקראת גם "דובב מישרים" על שם הרב דב בריש ויידנפלד, רמת בית שמש ד'2 – נקראת גם "רמת עזרא" על שם הרב עזרא עטייה, רמת בית שמש ד'3: מזרח – "שפע חיים" על שם הרב יקותיאל יהודה הלברשטאם, מערב – "איילת השחר" על שם הרב אהרן יהודה ליב שטינמן, רמת בית שמש ד'4 – נקראת גם "נתיבות ישראל" על שם הבאבא סאלי, רמת בית שמש ד'5 – נקראת גם "דרכי שמואל" על שם הרב שמואל אוירבך. רמת בית שמש ד' צפויה למנות כעשרת אלפים משפחות מהמגזר החרדי. נכון לשנת 2025 שכונות ד'1 ד'2 מאוכלסות, ד'3 וד'4 מתאכלסות, ד'5 בשלבי בנייה. ברמה ד' ישנו אזור מסחרי, ומעליו יש בנייני מגורים. בנוסף, בכניסה לשכונה נבנה קניון סאן מול ומעליו נבנה צמד מגדלי משרדים. ובשנת ה'תש"ף התחלה האכלוס במקום. רחובות השכונה נקראים בעיקר על שם אמוראים, ולכן היא נקראת גם 'רמת האמוראים'. רמת בית שמש ה' – שכונה מעורבת ומתגוררים בה בעיקר חרדים ודתיים לאומיים ומעט חילונים ומסורתיים. השכונה מחולקת לשני חלקים: רמת בית שמש ה'1 – נקראת גם "נווה שמיר" על שם ראש ממשלת ישראל לשעבר יצחק שמיר ורמת בית שמש ה'2. ה'1 תמנה 2,500 יחידות דיור וה'2 תמנה 3,500 יחידות דיור ותכלול קאנטרי ומוסדות שונים. חלק מהדירות שווקו במסגרת מחיר למשתכן ודירה להשכיר, והשאר בשוק הפרטי. כמו כן, ייבנו יחידות דיור שיהיו מיועדות למשרתי קבע ולאנשי כוחות הביטחון. רחובות השכונה היו אמורים לשאת את שמות עונות וחודשי השנה, אך שונו לשמות גיבורי ישראל (חנה סנש, אוריאל ואלירז פרץ ועוד.) רמת בית שמש ו' – שכונה מתוכננת לאורך כביש 10 עד נחם. השכונה מחולקת לכמה רבעים, רובע ו-1 הממוקם בין שכונת קנה בושם ליפה נוף במקביל למושב זנוח בהליכי אישור. רמת אברהם – על שמו של הרב אברהם רביץ. השכונה בנויה על חלק קטן מתוך קרקע פרטית גדולה של האחים גלובנציץ, בגודל של 1,000 דונם, וממוקמת בסמוך לשכונת רמה א' ממערבה, ובסמוך לכביש 5 (נהר הדן) החוצה את בית שמש. בשטחים אלו נבנו כ-5,500 יחידות דיור שמשווקות על ידי היזמים הפרטיים. מזרח שמש ("הפולשים") – שכונה קטנה ממזרח לקריה החרדית שנבנתה על אדמות זנוח. השכונה הוקמה במהירות בתכנון מקוצר במטרה לספק פתרון למחוסרי דיור, בניהול חברת "עמידר". כ-7 שנים לאחר סיום הבנייה, ולאחר שהדירות לא אוכלסו, מספר משפחות, מרביתן תושבי בית שמש זכאי דיור ציבורי, פלשו לדירות, דבר שהאיץ את אשרור ואכלוס השכונה לזכאי הדיור הציבורי. הדיירים הפולשים לא פונו ואכלוסם אושר בדיעבד. בשנת 2002 החל הגל הראשון של האכלוס, ברחובות בן קיסמא ובן עזאי ועד לשנת 2006 אוכלסו מרבית הדירות בשכונה. סיפור הפלישה עמד בוויכוח ציבורי, לנוכח המצוקה הגדולה של המשפחות שהמתינו שנים רבות לסיוע בדיור, למול פלישתם הלא חוקית. יו"ר מפלגת ש"ס, אלי ישי, תמך במשפחות, פעל לאשרר את הדירות במתן טופס 4, דבר שאפשר את אכלוסם של יתר תושבי השכונה. כיום השכונה מונה מאות משפחות, מרביתן מהמגזר החרדי. קנה בושם – שכונה בצפון-מזרח העיר, שכוללת את השכונות חפציבה, סלונים ועוד שכונות חדשות. תושביה הם ברובם המוחלט חרדים. השכונה הוקמה על אדמות הכרם של מושב מחסיה. המשקפיים – שכונה חדשה הממוקמת קרוב לרמת בית שמש א'. רחובות השכונה נקראים על שם הרבנים הראשיים לישראל (הרב קוק, הרב אברהם כהנא-שפירא, הרב מרדכי אליהו ועוד) מתחם בין הגבעות – שכונה בהליכי רישוי בין גבעת שרת לגבעת סביון. תכלול השכרה ארוכת טווח. קיבוץ תמוז קיבוץ תמוז הוא קיבוץ עירוני בתחומי העיר בית שמש. הקיבוץ הוקם בשנת 1987 על ידי צעירים בני קיבוצים וכן על ידי אנשי נח"ל ובוגרי פרויקט חטיבת גולני לשעבר. בשנותיו הראשונות (1987–1999) שכן הקיבוץ ברחוב הנרקיס, בדירות שכורות בבעלות המדינה. ב-1999 עבר הקיבוץ למקומו הנוכחי, על קרקע שנרכשה ממינהל מקרקעי ישראל. הקיבוץ שייך למטה השיתופי, הוא בעל אופי שיתופי מלא, 12 משפחות חברות בו, חבריו הם בעלי השכלה אקדמית. הקיבוץ שוכן במקבץ של בניינים שבנה בעצמו, סמוך למרכז העיר. הקיבוץ מפעיל עם תושבי בית שמש אחרים את עמותת "המרכז לפיתוח קהילות שח"ף" הפועלת בתחום הזהות היהודית, החינוך והרווחה. בין היתר, מפעילה העמותה פעוטון, מועדוניות לילדים בסיכון, מרכז זכויות, והקרנת סרט שבועי. תעשייה ומסחר בבית שמש יש ארבעה אזורי תעשייה: אזור התעשייה הצפוני, פארק התעשייה שורק, פארק התעשייה הר־טוב ב', ואזור התעשייה המערבי. בשנת 2024 צפויים לקום שני אזורי תעשייה נוספים: פארק התעשייה אלון ופארק ההייטק כפיר. בתחילת העשור השני של המאה ה-21 הוקמו בעיר מספר קניונים, ובהם חברת ביג מרכזי קניות הקימה את קניון "ביג פאשן" בכניסה לעיר, נוסף על הקניון שהקימה בעבר ונמצא סמוך לתחנת הרכבת, בסמוך לו. כן הוקם קניון "נעימי", בשכונת מגדל המים וקניון "שערי העיר" סמוך לקניון "ביג". המע"ר (מרכז עסקים ראשי) הנמצא במרכז השכונות החדשות רמות בית שמש, נמצאת בימים אלו בהקמה. במקום יבנו עשרות אלפי מטרים של שטחי מסחר ומשרדים. משרד הכלכלה והתעשייה הכריז על העיר כאזור פיתוח א'. בפיתוח, אזור התעשייה לביא, פארק תעשייה והייטק כפיר ואזור תיירותי. כחלק מכך משרד הכלכלה יחד עם עיריית בית שמש יצאו בהליך של הקצאת קרקע לתעשיית ההייטק בפטור ממכרז. בתכנון גם מרכז עסקי ראשי בצפון העיר שיכיל שטחי תעסוקה, 'מרכז תחבורה' גדול הכולל תחנת רכבת ומסופי אוטובוסים ודירות למגורים. בשנת 2023 הוקמה מינהלת אזורי התעשייה של בית שמש אשר אחראית על ניהול ששת אזורי התעשייה העירוניים. בשנת 2024 נפתח קניון השדרה. תרבות בעיר פועלים שני מוזיאונים, מוזיאון הטבע התנ"כי ובית מורשת משטרת ישראל. בקרבת העיר נמצאים מספר גנים לאומיים ושמורות טבע: עמק האלה, מבצר האלה, תל בית שמש ומערת הנטיפים, שהיא אחד מהמקומות המתויירים בארץ. בבית שמש פועלת "רשת מרכזים קהילתיים בית שמש" המפעילה מספר מתנ"סים בפריסה עירונית: מתנ"ס זינמן הממוקם בלב האזור הוותיק של העיר מתנ"ס מאירהוף הממוקם בשכונת גבעת שרת מתנ"ס פסגות השבע הממוקם בשכונת מגדל המים מתנ"ס גוונים הנחלק לשתי שלוחות, חרדית וכללית, הפועלות ברמת בית שמש מתנ"ס דורות - מתנ"ס חרדי הממוקם ברמת בית שמש ד'1 מתנ"ס שורשים הממוקם בשכונת נווה שמיר הקונסרבטוריון העירוני, השוהה במתנ"ס פסגות השבע. בשנת 2021 נפתחה השלוחה החדשה של הקונסרבטוריון העירוני במתנ"ס גוונים. רשת המתנ"סים מהווה שותפות של הסוכנות היהודית, עיריית בית שמש והחברה למתנ"סים. הפעילות הענפה כוללת: חוגים לילדים, מועדוני קשישים, מועדוני נוער, יחידה קהילתית להתפתחות הילד, מרפאת שיניים, קייטנות ופעילות למידה המופעלת בבתי הספר ברחבי העיר. כמו כן, בעיר פועלת קהילת צעירי בית שמש. היא פועלת בשיתוף פעולה של המרכז הקהילתי פסגות השבע, רשת שעלים וארגון צמרת, ועוסקת גם באירועי תרבות. בתחום המוזיקה פועלות בעיר מספר להקות, ביניהן להקת "בין השמשות", הפועלת במתנ"ס פסגות ה־7 (להקה עירונית); מקהלת "הללו" בניצוחו של שלום כינורי (מקהלת הבנים של "הללו", הנקראת "הללו Junior" שייכת עתה לקונסרבטוריון העירוני); "הצליל השחור"; ותיאטרון קהילתי. בחג הסוכות מתקיים פסטיבל מוזיקה של הציבור הדתי־לאומי, "פסטיבל בית שמש". בסוף העשור השני של המאה ה-21 החל פסטיבל המתקיים בחג חנוכה, "פסטיבל האורות". בעיר מועדוני ספורט רבים במגוון תחומים: קבוצת הכדורגל העירונית "הפועל עירוני בית שמש", קבוצת כדורסל עירונית, קבוצת בייסבול עירונית (בעבר - בית שמש בלו סוקס), קבוצת פוטבול (בית שמש מורדי יהודה), מועדון טניס, נבחרת שחייה, מועדון קונג פו, מועדון ג'ודו עטור פרסים, וכן מספר אולמות ספורט הנמצאים במספר שכונות. ב-2016 נחנך סקייטפארק לרווחת גולשי הסקייטבורד והרולרבליידס ברחוב רביצקי שבשכונת הוותיקים. בעיר יש כמה בריכות עירוניות, כגון בריכת קריית חינוך והקאנטרי ברחוב בן אליעזר. ב-2020 החלה בנייתו של מגרש בייסבול. הספרייה העירונית פעילה משנת 1964 במבנה ייחודי שתוכנן על ידי האדריכל נחום זולוטוב. בבית שמש פועלת החל משנת 2006 קרן "מלכה גיאת". הקרן מעניקה בכל שנה מלגות לסטודנטיות תושבות העיר, בנוסף לתמיכה במוסדות חינוך ותרבות. בשנת 2018 החליטה עיריית בית שמש לקרוא לספרייה העירונית ע"ש מלכה גיאת, לאות הוקרה לפעילות הקרן. ביולי 2019 נערך בעיר לראשונה אירוע של קהילת הלהט"ב. חינוך מלבד זאת, קיימים בבית שמש בתי ספר ותיכונים חרדיים כמו בית יעקב, בית יעקב הישן ושיטת זילברמן. בנוסף לבתי הספר, פועל ארגון בשם "מדרשת בית שמש" המארגן פעילויות לתלמידים בנושאי זהות יהודית והיסטוריה של העיר. מסגרות חינוך מיוחד בעיר פועלים מוסדות ומסגרות לחינוך מיוחד לבעלי מוגבלות שכלית התפתחותית, ביניהם שיח סוד, עזר מציון, סולם ועוד. תנועות נוער בני עקיבא – פועלים חמישה סניפים: בית שמש מרכז, גבעת שרת, רמת בית שמש, נרקיס, נווה שמיר עזרא – פועלים ארבעה סניפים: רמת שילה, נופי אביב, סניף יחד, משקפיים אריאל – פועלים שבעה סניפים: רמת בית שמש א' (בנות), רמת בית שמש א' (בנים), רמת בית שמש ג' (בנות), שיינפלד (בנות), מגדל המים (בנים), נש"ר (נווה שמיר) (בנים), נש"ר (בנות) הנוער העובד והלומד – קן בית שמש בית"ר שבט שורק של תנועת הצופים העבריים – הוקם בשנת 1968 על ידי גדעון לב ארי, שנשלח לבית שמש מטעם תנועת הצופים. בשנת 2006 נסגר השבט עקב בעיות כלכליות אך נפתח שוב ב־2012 בעזרתם של חברי שנת שירות מגרעין תמורה, אשר הפעילו וריכזו אותו. בשנת 2015 הפסיק גרעין תמורה את פעילותו בבית שמש ובמקומו החל את פעילותו גרעין רעים, שמטרתו הקמה וביסוס של שבטים בפריפריה. בעבר היה שבט שורק חלק מהנהגת ירושלים, אך בשנת 2015 עבר להנהגת יהודה, בעת שפוצלה ההנהגה לשתי הנהגות (הנהגת ירושלים – השבטים בירושלים עצמה, והנהגת יהודה – השבטים מסביב לירושלים). כיום פועל שבט שורק כסדרו ופותח את שעריו לחניכים בכיתות ד'–יב'. שעלי תורה ערך מורחב – שעלי תורה בעיר פועל הגרעין הראשון של רשת שעלי תורה (השם גם רומז לשועלי שמשון הקשורים בבית שמש). הגרעין פועל בבית שמש מאז שנת 1988. הגרעין הקים: גני ילדים, בתי ספר יסודיים (אורות בנים ואורות בנות), הישיבה התיכונית שעלי תורה ואולפנת גילה, ובית חם לילדים ונוער. הגרעין מפעיל רשת של הרצאות ומרכז את קליטתם של עולי צרפת בעיר. הגרעין מפעיל ארגון חסד פעיל, וישיבה גבוהה עם כולל אברכים דתי לאומי, הפועלים מאז שנת הלימודים ה'תש"ע (2010). בריאות בנוסף למרפאות קהילתיות של כל קופות החולים, ממוקם בעיר בית החולים הדסה בית שמש הפועל כשלוחה של מרכז רפואי הדסה בירושלים, ובעתיד צפוי להפוך לבית חולים עצמאי שיפעל תחת רשת "הדסה". בית החולים צפוי לשרת את 360 אלף תושבי העיר בית שמש ומועצה אזורית מטה יהודה. ב-26 ביוני 2023, הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה החליטה להפקיד את התוכנית להקמת בית החולים בעיר. על פי התכנון, בית החולים יכיל כ-5 מבנים בני 7 קומות ויכלול בין היתר מעבדות, מחלקות אשפוז, מכונים רפואיים, מלונית, מנחת מסוקים, שטחי מסחר ומרכז הכשרה למתמחים. מלבד זאת, בבית החולים יהיו כ-770 מיטות. בפברואר 2025 אישרה הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה את התוכנית להקמת בית החולים בעיר. תחבורה בשנת 2003 חודשה בבית שמש תחנת רכבת שהייתה קיימת כבר לפני כן, אבל הפסיקה לפעול באמצע שנות ה-90. תחנת הרכבת ממוקמת על הדרך שבין ירושלים לרמלה, ומשם לתל אביב-יפו. לאחר פתיחת הקו הרכבת המהיר בין תל אביב לירושלים, רכבות לא נוסעות עוד מבית שמש לירושלים. תחנת הרכבת בית שמש מחוברת לרשת הארצית של רכבת ישראל וממנה יוצאות רכבות פעם בשעה לנתניה, דרך רמלה, לוד, תל אביב והרצליה. הכביש העיקרי המוביל לבית שמש הוא כביש 38 אשר מחבר אותה וכן יישובים נוספים במועצה אזורית מטה יהודה לכביש 1, במחלף שער הגיא. ב-2013 החלה החברה הלאומית לדרכים בישראל להסב את חלקו הצפוני של הכביש לדו-מסלולי ודו-נתיבי בקטע שבין מחלף שער הגיא לבית שמש בשל עומסי תנועה כבדים. בשלהי שנת 2019 נחנך כביש 38 במתכונתו הרחבה. שירות האוטובוסים בעיר הופעל בין השנים 2009–2021 על ידי חברת סופרבוס. באוקטובר 2020 זכו חברות תנופה ונתיב אקספרס במכרזים להפעלת קווי התחבורה הציבורית בפרוזדור ירושלים ובית שמש. המעבר לחברות אלה החל בשנת 2021. חברת הבת של נתיב אקספרס בעיר נקראה בית שמש אקספרס. חברה זאת מפעילה את השירות העירוני בעיר וכן שירות בינעירוני לתל אביב ולבני ברק. תנופה מפעילה את השירות מבית שמש לירושלים, קווים מפעילה שירות מהעיר למודיעין עילית, ביתר עלית וליישובים שמסביב לעיר במטה יהודה וגזר, ואפיקים מפעילה שירות מהעיר לאשדוד. באוקטובר 2020 נחנך בסמוך לעיר מחלף רמת בית שמש, אשר מחבר את השכונות הדרומיות של העיר עם כביש 38. במשך השנים עלה רעיון להקים קו רכבת קלה אשר יחבר בין העיר לירושלים. נכון לשנת 2025 מסוף מע"ר דרום נמצא בשלב התכנון. שלטון מקומי ראשי המועצה המקומית שמואל אביעזר (1953–1955) מנחם נוימן (1955–1965) עובד סרי לוי (1965–1967) עמרם לוק (1967–1978) יהודה בן זאב (1978–1989) ראשי העירייה שלום פדידה (1989–1993) דניאל וקנין (1993–2008) משה אבוטבול (2008–2018) עליזה בלוך (2018–2024) שמואל גרינברג (2024-הווה) חברי מועצת העיר (2024-הווה) בית שמש בתרבות יש הטוענים כי על המשלט המשותף, הנמצא בשטח העיר, כתב חיים חפר את השיר היו זמנים, בלחן של משה וילנסקי. בשנת 1978, החלו צילומי הסרט "בלפר" – שחלקו צולם בבית שמש. העלילה מספרת על שלמה בלפר, ילד חוץ שהגיע לקיבוץ לאחר שאביו ברח מהארץ, רוצה אף הוא ללכת בדרכי אביו שעושה עסקים בוונצואלה. הוא חולם על הרגע שבו אביו ישלח לו כרטיס טיסה, והוא יעזוב את הקיבוץ. בלפר עוזב את הקיבוץ ומגיע לבית שמש, שם הוא נישא לבעלת בוטיק אופנה. אחד משירי אלבום הבכורה של להקת נושאי המגבעת, "מי רצח את אגנתה פאלסקוג" משנת 1991, נקרא "Live in בית שמש", ומתאר יאוש וחוסר תקווה. השיר הופיע עוד לפני כן בקלטת הדמו הראשונה שלהם, והוקלט מחדש לטובת האלבום. בשנת 2016 פורסם הסרט "הרבה גוונים של שחור" המתרחש במהלך מערכת הבחירות העירונית של שנת 2014 ומציג את אישים מהקהילה החרדית בעיר לגווניה. בשנת 2018 צולם הסרט "פלאשמוב" – סרט תיעודי על נשות בית שמש שקיימו פלאש מוב במרחב ציבורי בקניון "ביג פאשן" שבעיר. בשנת 2021 החל ערוץ כאן 11 של תאגיד השידור הישראלי לשדר את סדרת הטלוויזיה "עלומים", שעלילתה הבדיונית מתרחשת ברובה בבית שמש, ומתארת קבוצת נערים בסיכון, חלקם מבצעים פשעים שונים. הסדרה נקראה במקור "ביתשמש", אך ראש עיריית בית שמש, עליזה בלוך, ביקשה מההפקה לשנות את שם הסדרה על מנת שלא לפגוע בשמה של העיר. ערים תאומות ארצות הברית מונסי, ניו יורק, ארצות הברית ארצות הברית קוקו (אנ'), פלורידה, ארצות הברית ארצות הברית רמפו (אנ'), ניו יורק, ארצות הברית ארצות הברית ג'רזי סיטי, ניו ג'רזי, ארצות הברית הרפובליקה העממית של סין האנגג'ואו, הרפובליקה העממית של סין הרפובליקה העממית של סין להסה, טיבט, הרפובליקה העממית של סין בריטניה נוטינגהאם, אנגליה, בריטניה קרואטיה ספליט, קרואטיה גרמניה נורדהאוזן, גרמניה גרמניה פריטז (אנ'), גרמניה דרום אפריקה יהדות דרום אפריקה, דרום אפריקה (הקהילה היהודית דרך שותפות ביחד) ראו גם תל בית שמש קישורים חיצוניים אתר האינטרנט הרשמי של בית שמש פרופיל בית שמש נכון לשנת 2023 באתר הלמ"ס רשת מרכזים קהילתיים בית שמש, באתר האתר הרשמי בית שמש - מדריך למיצוי זכויות התושבים, באתר כל זכות ניר חסון, בית שמש החדשה מאיימת להרוס את עתיקות בית שמש, באתר הארץ, 13 במרץ 2015 מירב טלמור-קשי, מה שווה לעשות בבית שמש?, באתר מאקו, 11 במרץ 2020 בימים ההם בזמן הזה: בעקבות החשמונאים של בית שמש בית שמש (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית הערות שוליים