אופקים

אופקים (בניקוד: אֳפָקִים) היא עיר במחוז הדרום בישראל השוכנת 24 ק"מ צפונית־מערבית לבאר שבע. השם "אופקים" ניתן ליישוב על שום האופקים הנגלים ממנו לכל עבר. היסטוריה שנים ראשונות אופקים נוסדה ב־19 באפריל 1955, ותושביה הראשונים היו עולים ממרוקו ומתוניסיה. ראשיתה של אופקים כתחנת טרקטורים של מושבי מועצה אזורית מרחבים, שיועדה להתרחב ולהיות מרכז אזורי שיכלול בין השאר מרפאה, בית ספר אזורי, אמפיתיאטרון ותחנה של תנובה לקליטת תוצרת חקלאית. אלא שגל העלייה הביא לכך ש־400 משפחות נשלחו לאופקים ושוכנו במעברה שנבנתה במהירות והכילה צריפים, פחונים ואזבסטונים. המגורים הארעיים חייבו בנייה, ובשנים הראשונות הייתה העבודה בבניין מקור פרנסה עיקרי בעיירה. בסוף 1956, לאחר מלחמת סיני, עם גל העלייה של יהודי מצרים, הגיעו 150 משפחות נוספות למקום (חלקן קראים), וב־1957 מנתה אוכלוסיית היישוב כ־2,500 נפש. באותה העת עדיין היו קיימות שתי מעברות ביישוב: האחת באזור המלאכה הנוכחי של העיר, והשנייה ממערב למרכז העיר הנוכחי (רחובות קיבוץ גלויות וגולומב). בשנים שלאחר מכן הגיעו 170 משפחות עולים מפרס ועולים נוספים מהודו ומרומניה. בשנת 1958 קיבל היישוב מעמד של מועצה מקומית. ב־1959 מנתה אוכלוסיית העיירה כ־5,000 נפש, ובה 60% יוצאי צפון אפריקה (רובם יוצאי מרוקו), 15% יוצאי מצרים, 15% יוצאי פרס ו־10% יוצאי הודו, אירופה ותושבים ותיקים. מקורות התעסוקה העיקריים בשנות ה־50 היו לא רק בעבודה בבניין, אלא גם בעבודה בחקלאות במושבים הסמוכים ועבודות דחק שכללו גם נטיעת מטעי אגבות שיועדו לשם פיתוח תעשיית חבלים במקום. משנות ה־60 ועד שנות ה־80 מפעל התעשייה הראשון שהוקם באופקים היה מפעל לליטוש יהלומים שהוקם בסוף שנות ה־50 והעסיק כ־60 עובדים. ב־1959 החלה הקמת שני מפעלי טקסטיל שנועדו להביא תעסוקה ולסייע לפיתוח העיירה. אחד מהם היה מפעל אופ-אר (קיצור של אופקים־ארגנטינה, ממנה הגיעו המשקיעים). בתוך שנה הוקמו המפעלים, והעסיקו יחד כ־500 איש. באותה העת גם נסללו כבישים ורחובות, גנים ציבוריים ניטעו והוקמו בתי ספר ממלכתיים וממלכתיים דתיים. בעיירה הוקמו שני בתי קולנוע; ב-1959, קולנוע כוכב במרכז העיירה, ובסביבות 1970, קולנוע מרחבים, בכניסה אליה. בסוף שנות ה-70 קלטה אופקים פליטים מווייטנאם, שספינתם היטלטלה בים, כאשר אף מדינה אחרת לא הייתה מוכנה לקלוט אותם. ראש הממשלה מנחם בגין (שזיכרון השואה ופליטים יהודים המטלטלים בים היו טבועים בו היטב) החליט על קליטת הפליטים בישראל. בשנת 1984 נוסד בעיר בית חב"ד, שהקים רשת מוסדות חינוך לכלל האוכלוסייה, שסייעו רבות לקליטת עולי ברית המועצות מספר שנים מאוחר יותר. מיד עם פתיחתו בית חב"ד בעיר העמיד בית תמחוי שמחלק מנות חמות וביגוד לתושבים הזקוקים לכך. משנות ה־90 ועד 2015 בשנות ה־90 הגיעו אל העיר עולים רבים מברית המועצות ומאתיופיה. בשנת 1995 קיבל היישוב מעמד של עיר. ב־1997 הוקם בעיר גרעין תורני בשם "אפיקי אורות". על רקע המשבר בענף הטקסטיל שהביא לסגירת מפעלי התעשייה המרכזיים בעיר, ובצדו גלי העלייה הגדולים שפקדו את העיר בשנות ה־90, גדל בה מאוד אחוז האבטלה מאמצע שנות ה-90. גם בתחילת המאה ה-21 סבלה אופקים ממחסור במקומות עבודה, ורמת השכר בה היא מהנמוכות בערי ישראל.[דרוש מקור] אופקים משמשת כמרכז עירוני ליישובים במועצות האזוריות מרחבים ואשכול. משנת 2015 עד 2023 בשנים 2015 עד 2023 העיר החלה להתפתח לאחר קיפאון דמוגרפי, נבנה בה "מרכז צעירים" הכולל בית קפה וקולנוע, וכן אלפי יחידות דיור חדשות ומרכזי מסחר ותעסוקה. בינואר 2016 נפתחה תחנת הרכבת אופקים כחלק מקו הרכבת אשקלון-באר שבע. פתיחת התחנה קיצרה את זמני הנסיעה בין אופקים וגוש דן. בפברואר 2017 נחתם הסכם הגג שיוסיף לעיר אופקים יותר מ-12 אלף יחידות דיור חדשות, חלקן בבנייה צמודת קרקע וחלקן בבנייה לגובה, בבניינים עד 13 קומות. במסגרת הסכם זה החלו להיבנות שכונת הפארק ששטחה 1,000 דונם (בין נחל אופקים לשכונת שפירא) ושכונת חורשת נח ששטחה 453 דונם (ממזרח לאזור התעשייה וצפונית לחורבת פטיש, ומדרום לתחנת הרכבת ונחל פטיש. על פי מסמכי התכנית מוצעת בניה של 1,000 יח"ד בצפיפות של כ–5.7 יחידות דיור לדונם נטו). באופקים פועלים כפר סטודנטים של עמותת איילים, מתנדבי שנת שירות של ארגון צמרת ותוכנית "קדימה". בנוסף על כך, פועלים בעיר גרעין חיילים של תוכנית "עם:וארץ" מטעם מכינת עין פרת ומכינה קדם-צבאית "אופקים למדע" מטעם מכון דוידסון לחינוך מדעי. טבח שבעה באוקטובר ולאחריו ערך מורחב – הטבח באופקים ב-7 באוקטובר 2023 פתח חמאס בטבח שבעה באוקטובר, שבעקבותיו פרצה מלחמת חרבות ברזל. במהלך המתקפה פרץ בעיר קרב אופקים כאשר מחבלי חמאס פלשו לעיר מרצועת עזה ורצחו כ-50 מתושבי ושוטרי העיר והאזור, בהם סנ"צ ג'יי אר דוידוב. מחבלים השתלטו על ביתה של רחל אדרי והחזיקו בה ובבעלה דוד כבני ערובה, כאשר יחידת המשא ומתן של משטרת ישראל ניהלה מולם משא ומתן שנמשך כ-18 שעות, שבסופו פרץ לבית כוח לוחמי ימ"מ שהביא לשחרורם, לאחר שהרגו את המחבלים. אופקים מרוחקת כ-26 ק"מ מרצועת עזה והיא היישוב המרוחק ביותר שעליו פשטו מחבלי חמאס (ואחריה צאלים, 20 ק"מ). בדצמבר 2023 הגדירה רשות מקרקעי ישראל את חיזוק יישובי הנגב המערבי, ובהם גם העיר אופקים, כאחד היעדים החשובים של הרשות. בינואר 2024 שוכנו 30 משפחות ממפוני קיבוץ סופה בדירות בבניינים חדשים באופקים שטרם אוכלסו. רבים מתושבי העיר פונו מבתיהם, ובהיעדר סיוע מממשלת ישראל או מעיריית אופקים נאלצו לקבל סיוע ומימון מארגוני חברה אזרחית, בהם בונות אלטרנטיבה, הקרן החדשה לישראל ואחים לנשק. בפברואר 2024 פורסם כי מנהלת תקומה הגדירה רק מספר מצומצם של רחובות בעיר כאזורים שהתחוללה בהם לחימה, והיא לא מתכוונת לשקם את העיר או להכיר בשאר תושביה כנפגעי פעולות איבה. אוכלוסייה לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף מאי 2026 (אומדן), מתגוררים באופקים 42,551 תושבים, מתוכם 41,434 תושבי ישראל (מקום 57 בדירוג רשויות מקומיות בישראל). שינוי בגודל האוכלוסייה ‎+6.3% בשנה‏. אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ד (2023-‏2024) היה 56.6%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2023 היה 10,233 ש"ח (ממוצע ארצי: 12,593 ש"ח). להלן נתוני התפתחות האוכלוסייה ביישוב: אתרים בעיר פארק אופקים – שוכן במזרח העיר, ונטועה בו חורשה של עצי אשל הפרקים. בפארק נמצאת גם מערת אלג'ריר, ששימשה מאגר מים קדום. בפתח המערה נמצאת מחצבה, שממנה נלקחו האבנים לבניית מבצר פטיש – השוכן במזרח הפארק. מבצר פטיש – נקרא גם "קלעת פוטיס"; מבנה עות'מאני שנבנה ב־1894 על מנת לתווך בסכסוכים שפרצו בין שבטי הבדואים באזור ולשמור על הסדר. פארק סיירת שקד – שוכן כ־3 קילומטרים דרומית לעיר ומשתרע על כ־6,000 דונם. בפארק מוצבת אנדרטה לזכר הנופלים מקרב לוחמי הסיירת, גשר רכבת באורך 130 מטר מתקופת המנדט ומתקנים קדומים לאיסוף מים. נחל אופקים זורם בשטח הפארק. חורבת מנוח – אתר ארכאולוגי מהתקופה הישראלית, ההלניסטית והביזנטית. סינגל אופקים – מסלול אופניים מעגלי לרוכבי שטח שאורכו 22 ק"מ יוצא מהעיר אופקים דרך נחל אופקים, פטיש, שמריה ונחל גרר. הסינגל נבנה על ידי העמותה הקהילתית אחוזת נגב וקרן קיימת לישראל. בית כנסת אור התורה (ג'ריבת ג'רבה) - בית כנסת שנבנה בשנת 1973 על ידי עולים מתוניסיה, והוא תעתיק מדויק של בית הכנסת העתיק מהאי ג'רבה. בקיץ 2023 נפתח בקאנטרי פארק מים המשתרע על כ-7 דונמים, יש בו שמונה מגלשות בהן מגלשת אבובים באורך 86 מטר, ומגלשות נוספות באורך של 4–58 מטרים. כמו כן בפארק יש מיני-גולף, בריכה ומזרקות מים. תחבורה רכבת בעיר נמצאת תחנת הרכבת אופקים המשרתת את תושביה כחלק ממסילת אשקלון–באר שבע. מהתחנה יוצאות רכבות צפונה לנתיבות, אשקלון, אשדוד, יישובי גוש דן, תל אביב-יפו, טבעת השרון והרצליה, ודרומה לבאר שבע. אוטובוסים חברת דן בדרום מפעילה בעיר 5 קווים פנימיים אשר יוצאים מתחנת הרכבת אל העיר, אך אינם מוגדרים כקווי הזנה, ומפעילה שירות עירוני ובין-עירוני לבאר שבע, תפרח, מועצה אזורית אשכול, להבים, אשקלון ואשדוד. חברת גלים מפעילה קווים לירושלים ובני ברק, וחברת מטרופולין מפעילה קווים לתל אביב-יפו רחובות ודימונה. כמו כן בסופי שבוע ובחגים פועלים קווים אשר מופעלים על ידי החברות דן בדרום וקווים לערים ביתר עילית, מודיעין עילית, אלעד ובית שמש. שלטון מקומי מועצת אופקים הוקמה בנובמבר 1957. היא הוכרזה כעיר בשנת 1995. ראשי המועצה ראשי העירייה גלריה לקריאה נוספת אהרון (אהרל'ה) כהן, תולדות הקמתן של עיירות הפיתוח בנגב המערבי: שדרות, אופקים, נתיבות, ספריית בית אל, 2016. דניאל בן סימון, עסקה אפלה בדרום, כתר, 2002 בתיה גור, מכביש הרעב שמאלה, כתר, 1990 יחיאל בן טוב, ארבעים שנה במדבר – אוטוביוגרפיה, 1988 יהושוע זמורה, אופקים, הוצאה עצמית, 1989 נעימה תפילין, ואהבתי לרעיי כמוני, עתיד בהיר, 1995 ז'וזף דדון, איציק קריספל, אפרת קובלסקי אדריכלים, דן חסון, אופקים - פרויקט אופ אר, הוצאת מוזיאון פתח תקווה לאמנות, 2012 שני בר-און, אורגים קהילה – עובדים באופקים 1955–1981, הוצאת מאגנס, 2013. קישורים חיצוניים אתר האינטרנט הרשמי של אופקים פרופיל אופקים נכון לשנת 2023 באתר הלמ"ס אופקים, במרכז המידע לנגב ולגליל של תנועת אור מידע על אופקים בקטלוג הספרייה הלאומית משולם עד, אופקיה של אפקים, דבר, 17 בספטמבר 1959 מיכאל יעקובסון, סיבוב במרכז העיר של אופקים / קולנוע כוכב, בבלוג "חלון אחורי", 12 בספטמבר 2010 מיכאל יעקובסון, סיור אדריכלי באופקים: זהות מקומית מפתיעה, באתר Xnet‏, 17 באוקטובר 2011 יריב פלג, אופקים חדשים, באתר ישראל היום, 28 בדצמבר 2017 גילי מלניצקי, תותים באמצע המדבר: "צעירים חיפשו את המקום הזה בגוגל - ובאו לגור כאן", באתר TheMarker‏, 17 בספטמבר 2020 קים לגזיאל, שנים של עליות מחירים בעיר אופקים נבלמו ב–7 באוקטובר, באתר TheMarker‏, 9 בנובמבר 2023 אופקים (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית אוסף תצלומים מימי ראשית אופקים, באתר הארכיון הציוני, אוקטובר 2023 סיור מפעלים חדשים בדרום, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים, 1961 הילד אליהו דבח מאופקים מתגלה כגאון שחמט, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים, 1966 גשר רכבת בריטי, אנדרטת סיירת שקד - אופקים, מיזם אבני מורשת הערות שוליים