טירה (עיר)

טִירֶה או אל-טירה (בערבית: الطيرة, תעתיק מדויק: אלטירה, בהגייה ערבית ספרותית: טִירַה) היא עיר ערבית-מוסלמית במחוז המרכז בישראל, שרבים מקרב תושביה הם בני דת האסלאם מהזרם הסוני. העיר שוכנת מצפון לקיבוץ רמת הכובש ולעיר כפר סבא, ומדרום-מערב לעיר טייבה ולמחלף אייל, ונחשבת אחד מיישובי "המשולש" הערביים. המוח'תאר הראשון של טירה היה עבד אל-ראוף סמארה. טירה הוכרזה כעיר בשנת 1991. היסטוריה הכפר נוסד בידי תושבים מהכפר הפלסטיני באקה אל-חטב שבשומרון בעקבות פלישת פלישת דאהר אל עומר ובני בריתו למישור החוף ולמערב הרי שכם בשנת 1771. בתקופת המנדט השתייך הכפר לנפת טולכרם. בכפר פעל ועד מקומי. סקר הכפרים משנת 1945 אמד את אוכלוסיית הכפר ב-3,180 תושבים בשטח של 26,803 דונמים. אזור הכפר נכלל בשטח שיועד למדינה היהודית לפי החלטת החלוקה של האו"ם מ-29 בנובמבר 1947. במהלך מלחמת העצמאות, נמלטו חלק מתושבי הכפר הסמוך מיסכה לטירה, לאחר שב-15 באפריל 1948 הורו כנראה קציני ההגנה לתושבים לעזוב את הכפר. קרב טירה במלחמת העצמאות מרבית חללי מבצע מדינה נפלו בקרב טירה. בבוקר ה-13 במאי 1948 יצא כוח המורכב ברובו מבני מושבי האזור (כפר הס, עין ורד ועוד) ומחיילי חטיבת אלכסנדרוני. מטרת הכוח הייתה לבצע חסימה מול טירה ולמנוע מכוחות ערבים להתערב בקרב בכפר סאבא. בטירה היו לוחמים מקומיים, לוחמים מטייבה ביחד עם לוחמים מצבא ההצלה של קאוקג'י. כשהגיעו אנשי הכוח לפאתי טירה, הם צפו על הכפר ונראה להם כאילו הוא נטוש; בשלב זה נתקבלה הפקודה לכבוש את טירה. כבר בתחילת ההתקפה נתקל הכוח בשטח פתוח באש מכל העברים, שנורתה על ידי ערבים מטייבה הסמוכה. רוב הלוחמים נהרגו תוך זמן קצר, רק בודדים הצליחו לסגת, וכך הניסיון לכבוש את טירה נכשל. בשטח נשארו 23 גופות חללים. רק בהתערבות הצלב האדום הוחזרו הגופות לקבורה במצב קשה. ארבע גופות לא הוחזרו ויש עדויות שהן נגררו לטייבה, לטולכרם ולנור א-שמס ושם כנראה נקברו. עד היום לא נמצאו גופות הנעדרים מקרב טירה. למחרת היה כל השטח שממזרח לקלקיליה בידי כוחות ההגנה. לאחר הכיבוש הוחזק הכפר[דרושה הבהרה] על ידי כוחות החי"ם. כעבור יומיים פתחו שוב הערבים בהתקפה עזה על הכפר. לעזרת הלוחמים נשלח כוח מגדוד 32 של חטיבת אלכסנדרוני, אך ההתקפה נהדפה על ידי אנשי החי"ם המגינים עוד בטרם הגיעה התגבורת לזירת הקרב. באותו לילה, לאחר התקפת הערבים, ערך גדוד 32 סדרת פשיטות כדי לרתק אותם; במסגרת זו הוא פוצץ גשרים במבואות קלקיליה וטולכרם, מיקש דרכים והטריד באש בסיסי אויב. נעשה ניסיון לכבוש את קלקיליה אך ניסיון זה נכשל. אוכלוסייה במפקד האוכלוסין הבריטי שנערך בשנת 1922 נמנו בכפר 1,582 נפשות: 767 גברים ו-845 נשים, כולם מוסלמים. במפקד שנערך ב-1931 גדלה האוכלוסייה ל-2,192 נפשות: 1,115 גברים ו-1,077 נשים, כולם מוסלמים למעט שני נוצרים. הם התגוררו ב-380 בתים. לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף מאי 2026 (אומדן), מתגוררים בטירה 28,301 תושבים, מתוכם 28,034 תושבי ישראל (מקום 84 בדירוג רשויות מקומיות בישראל). שינוי בגודל האוכלוסייה ‎+1.6% בשנה‏. אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ד (2023-‏2024) היה 73.3%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2023 היה 9,098 ש"ח (ממוצע ארצי: 12,593 ש"ח). להלן גרף התפתחות האוכלוסייה ביישוב: עסקים בימי שישי ובשבתות קיים בעיר שוק פופולרי (הממוקם באזור היציאה הדרומית לכיוון רמת הכובש והעיר כפר-סבא), כאשר רבים מתושבי השרון היהודים פוקדים את מסעדות העיר, בתי העסק שלה ושווקיה. תנועת הקונים ההמונית התקיימה במשך שנים ברציפות, פרט לתקופת האינתיפאדה הראשונה[דרוש מקור]. תחבורה במסגרת הקמת המסילה המזרחית מתוכננת בכניסה המזרחית לעיר תחנת הרכבת טירה – כוכב יאיר, בנוסף צפוי להיבנות לצד תחנת הרכבת מסוף תחבורה ציבורית. תרבות בעיר מתקיים מדי שנה פסטיבל רמדאן מרקט. באוגוסט 2023 חשף אתר התחקירים "הקול היהודי" כי בפסטיבל שנערך בשנת 2022 הושמעו תכנים פלסטינים לאומניים וסגן-ראש העיר הדגיש כי העיר טירה "חלק חי, פעיל ונמרץ מעמנו הפלסטיני". הזמרת למה אבו גאנם הקדישה במהלך פסטיבל רמדאן זה שירי הוקרה לאמהות המחבלים. אקלים האקלים בטירה הוא אקלים ים תיכוני. בקיץ חם ולח, בסתיו ובאביב מתון ובחורף קר וגשום. מזג האוויר בטירה נחשב אידיאלי לחקלאים, שמגדלים סוגים שונים של פירות וירקות בפריפריה של העיר. ערים תאומות גרמניה בורג, גרמניה תושבים בולטים דליה פדילה - אשת חינוך סייד קשוע - עיתונאי, תסריטאי, סופר, קולנוען ופובליציסט. החל משנת 2014 מתגורר לסירוגין גם בארצות הברית. קישורים חיצוניים מאיר חוטקובסקי, "אני רוצה אזור תעשיה נקי כמו בכוכב יאיר", באתר News1 מחלקה ראשונה, 15 בספטמבר 2012 טירה (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית פרופיל טירה נכון לשנת 2023 באתר הלמ"ס טירה חוברה לרשת החשמל, מרכז ההסברה, ארכיון שפילברג, 1957 (התחלה 4:20) גיא נרדי, ‏עשרים שנה לשווא: החזון התכנוני של טירה כבר איננו רלוונטי, באתר גלובס, 4 בינואר 2018 אורי משגב, ותיקי הקרב על כפר טירה נאבקים על זכרונו, באתר הארץ, 19 בינואר 2018 הערות שוליים