מאפיית אנג'ל

מאפיית אַנְגֶּ'ל היא מאפייה תעשייתית, אחת מהגדולות בישראל. החברה נוסדה בשנת 1927 בירושלים על ידי סלומון אנג'ל, שהיה סוחר בדלק ובתבואה. המאפייה פעלה בשכונת בית וגן בירושלים עד שנת 1958, שבה הועתקה לגבעת שאול, שם פעלה עד 2024. המאפייה נמצאת בבעלותה של חברת "שלמה א. אנג'ל בע"מ" - חברה ציבורית משנת 1984 הנסחרת בבורסה לניירות ערך בתל אביב. בעלי המניות הגדולים בה הם יצרנית הקמח הגדולה בישראל, טחנות קמח שטיבל, ושניים מנכדיו של סלומון אנג'ל: ירון אנג'ל ויגאל חיאט. החברה מעסיקה כ-1,000 עובדים במפעליה השונים וצי של כ-180 משאיות המשמשות להפצת מוצרי המאפה לרשתות השיווק ולמרכולים ברחבי הארץ. היסטוריה משפחת אנג'ל, בראשות שלמה (סלומון), הייתה משפחת סוחרים בארץ ישראל שלפני קום המדינה זה מספר דורות, אשר ייבאה מארצות רחוקות: קנדה, ארצות הברית ואוסטרליה. אחד המוצרים העיקריים שייבאה היה קמח. אנג'ל היה הספק העיקרי של קמח למאפייה בבעלות זוג שותפים יהודים ירושלמים ב-1923. כעבור מספר שנים נכנסה המאפייה לחובות וב-1927 אנג'ל הסכים להמיר חוב הבעלים בהעברת הבעלות על המאפייה לידיו ואז למעשה הוקמה מאפיית אנג'ל הראשונה בשכונת בית וגן שבירושלים. בשנת 1957 התאגדה פעילות המאפייה כחברה פרטית. ב-1958 עברה המאפייה למשכנה בשכונת גבעת שאול בירושלים, בסמוך למתחרה מאפיית ברמן. ב-1984 הונפקה החברה בבורסת תל אביב תחת השם: "שלמה א. אנג'ל בע"מ". באותה שנה נכנסה המאפייה לראשונה לתחום הקונדיטוריה ומוצרי מאפה, והקימה רשת חנויות ארצית של דברי מאפה. באותה תקופה נוהלה המאפייה על ידי שלושת האחים, בניו של המייסד, שהחזיקו ב-22% מהמניות כל אחד. בנוסף החזיקו שלוש אחיותיהם ב-11% מהבעלות כל אחת. לכן הוחלט לצאת לבורסה לאפשר לבני המשפחה לממש החזקות ולמנוע סכסוכים במעבר לדור השלישי של המשפחה. במהלך שנות ה-90 מנו שלושה מנכ"לים משותפים מקרב הדור השלישי של המשפחה (שלושת בני הדודים - גדי אנג'ל, ירון אנג'ל ויגאל חיאט). דני אנג'ל, בנו של המייסד, המשיך לשמש במשך שנים רבות כיו"ר פעיל של החברה. ב-1997 רכשה החברה את מאפיית אחדות בתל אביב. ב-1998 נחנכה מאפייה חדשה לאנג'ל בלוד, שהוקמה בהשקעה של כ-20 מיליון דולר. ב-1999 רכשה אנג'ל את מאפיית טוב טעם בנתיבות והפכה אותו למפעלה באזור הדרום. במאה ה-21 בשנת 2000 רכשה אנג'ל את בית מאפה לדוגמה המתמחה באפיית מוצרים לאירועים ובתי מלון. בשנת 2001 רכשה 50% בעלות על מאפיית אורנים שבכפר החורש והפכה אותו למפעלה באזור הצפון. ב-2002 רכשה החברה את מאפיית אילת שהתמחתה בייצור לחמים חצי אפויים, ולאחר מכן הקימה את מפעל העוגות בבית שמש. ב-2005 רכשה את המותג והסוד העסקי של פיתות שמשון, וב-2008 רכשה את מאפיית לחם חי. ב-2008 נכנסה אנג'ל לתחום תחליפי הלחם ורכשה את המותג קליליות המתמחה בכך. ב-2013 החלה המאפייה למכור את מוצריה לשוק האמריקאי, באמצעות החברה הבת Angel North America Inc., כשהוקמה מאפייה ראשונה מעבר לים, בניו ג'רזי, ארצות הברית, שעיקר פעילותה ייצור ומכירת פיתות תחת המותג "Angel's Bakery". חלק מהבעלות על מאפייה זו מוחזקת בנפרד על ידי בן המשפחה יוסי אנג'ל. ב-2019 מכרה המאפייה את פעילות ייצור העוגות והמאפים למאפיית שפיצר שקנתה את המפעל בבית שמש בעקבות הפסדים כספיים. באוגוסט 2021 נחתמה עסקת מכירת שטח המאפייה בגבעת שאול, תמורת כ-400 מיליון ש"ח, לקבוצת משקיעים, לשם הקמת פרויקט נדל"ן למגורים, מסחר ותעסוקה, והמאפייה בירושלים נסגרה באפריל 2024. המאפייה ממשיכה לייצר מוצרים במפעלים האחרים שלה בנתיבות, בלוד ובכפר החורש. במרץ 2023 חתמה החברה על הסכם לרכישת יתרת הבעלות על מאפיית אורנים, והרכישה הושלמה ביולי 2023. קרטל הלחם באוגוסט 2012 הגישה רשות ההגבלים העסקיים כתב אישום נגד מנכ"ל המאפייה, ירון אנג'ל, על חלקו ב"קרטל הלחם" - הסדר כובל לתיאום מחירי הלחם בין ראשי מאפיית אנג'ל, מאפיית ברמן ומאפיית דוידוביץ'. במסגרת הסדר טיעון נדון אנג'ל לחמישה חודשי מאסר וקנס של 300 אלף ש"ח, ונאסר עליו לכהן כדירקטור בחברה ציבורית במשך 5 שנים. על מאפיית אנג'ל הוטל קנס של 1.4 מיליון ש"ח. בהחלטה חריגה, הדירקטוריון של מאפיית אנג'ל החליט שהמנכ"ל, ירון אנג'ל, ימשיך לנהל את החברה מהכלא, כיוון שאין זה מעשי למצוא ממלא מקום לתפקיד המנכ"ל לתקופה כל כך קצרה. חרם צרכנים בציבור החרדי ב-4 במאי 2023 השתתף יו"ר הדירקטוריון, עמר בר-לב, בהפגנה למען "שוויון בנטל" שהתקיימה בבני ברק ברחוב סמוך לביתו הרב גרשון אדלשטיין. בתגובה לכך הכריזו גורמים בציבור החרדי על חרם צרכנים על המאפייה. חלק מזכייני החברה במגזר החרדי התנתקו מהרשת והחליפו מיתוג. בזמן החרם החרדי מאפיית אנג'ל נהנתה ממכירת לחמים יקרים לא בפיקוח למגזר החילוני שתמך בה. מספר ימים לאחר פטירתו של הרב אדלשטיין, עמר בר-לב וירון אנג'ל, מנכ"ל החברה, הגיעו לניחום אבלים ומסרו לבני משפחת אדלשטיין מכתב התנצלות, ובעקבות כך הסתיים החרם. את הפגישה יזם נשיא המדינה יצחק הרצוג. לחרם החרדי הייתה השפעה קצרת טווח על הכנסות החברה, בעיקר ביחס למכירות של מוצרי החברה באזורים חרדיים, אך בחציון שבו נכלל החרם החברה הגדילה את הכנסותיה ואת הרווח הגולמי. נושאי משרה למייסד שלמה (סלומון) אנג׳ל הצטרפו לניהול החברה במהלך השנים שלושת בניו: אברהם, דני ועובדיה, ולאחר פטירתם של סלומון ושלושת הבנים, עבר הניהול לדור השלישי. (אחד מבני הדור השלישי, אריק אנג'ל, בנו של דני, שיועד להמשיך את ניהול החברה, נהרג במלחמת ההתשה ליד תעלת סואץ). ב-2005 נערך סבב מינויים בן בני הדור השלישי, כאשר ירון אנג'ל מונה למנכ"ל לאחר שכיהן קודם כמנכ"ל משותף. גד אנג'ל, בן דודו, שהיה המנכ"ל הקודם, סיים את כהונתו והפך למשנה למנכ"ל. יגאל חיאט, בן דוד נוסף שהוגדר קודם כמנכ"ל משותף, מונה למשנה למנכ"ל. ב-2007 פרץ סכסוך בין בני המשפחה, שבמסגרתו הוחלט על ניסיון לסיום כהונתו של גד אנג'ל מתפקידו כסמנכ"ל. ההחלטה התקבלה על רקע מחלוקת סביב סיוע שהעניק לשתי עובדות שהתלוננו על הטרדה מינית. בית הדין האזורי לעבודה בירושלים הוציא צו מניעה זמני שאסר על פיטוריו עד להכרעה בתביעה. בשנת 2011 מכר גד אנג'ל את מרבית מניותיו בחברה (כ־22.5% מהון המניות) ליצרנית הקמח שטיבל, תמורת כ־90 מיליון ש"ח, בעסקה שבוצעה בפרמיה של כ־35% על מחיר השוק באותה עת. באפריל 2023 מונה עמר בר-לב ליו"ר דירקטוריון החברה. פעילות נכון ל-2024 לחברה שלוש מאפיות לחם: בלוד, בנתיבות ובכפר החורש, והיא בעלת נתח שוק הלחם הגדול בישראל. בנוסף מפעילה החברה 17 סניפי מכירות ברחבי ישראל. לחברה מאפייה נוספת בניו ג'רזי, המייצרת מוצרים המותאמים לשוק האמריקאי. בנוסף למכירת לחמים מתוצרתה החברה משווקת ומוכרת מוצרי מאפה מתוקים (עוגות ועוגיות) ומלוחים שאותם היא רוכשת מספקים שונים. בשנת 2022 היו כ-26% מכלל מכירות החברה של מוצרים תחת פיקוח מחירים של משרד הכלכלה והתעשייה. קישורים חיצוניים אתר האינטרנט הרשמי של מאפיית אנג'ל אתר האינטרנט הרשמי של מאפיית אנג'ל חלוצי התעשייה בישראל-דני אנג'ל סיפורה של משפחת אנג'ל, סרטון באתר יוטיוב שלמה א. אנג'ל בע"מ, באתר הבורסה לניירות ערך בתל אביב מאפיית אנג'ל בירושלים, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים, 1959 אילנית חיות, ‏"מאפיית אנג'ל מרוויחה גרושים על מחזור של 130 מיליון שקל", באתר גלובס, 30 במאי 2016 הערות שוליים