טבע תעשיות פרמצבטיות

טבע תעשיות פרמצבטיות בע"מ, המוכרת בשם המקוצר טבע, היא תאגיד רב-לאומי ישראלי לייצור והפצה של תרופות. החברה נוסדה בשנת 1935 על ידי ד"ר גינטר פרידלנדר, אף כי חלקים מסוימים ממה שהפך לימים לחברת טבע, החלו לפעול עוד ב-1901. עיקר התמחותה של טבע הוא בתרופות גנריות, והיא נחשבת לחברה הגדולה בעולם בתחום זה. לצד זאת, החל מאמצע שנות ה-90 של המאה ה-20, טבע החלה לפתח גם תרופות מקור. לחברה יש אתרי ייצור, מחקר ושיווק בישראל, באמריקה הצפונית, באסיה ובאירופה, ובסך הכל, פעילות ישירה בכ-60 מדינות בעולם. מכירות החברה באמריקה הצפונית ובאירופה תורמות ליותר מ-80% מהכנסותיה. החברה מעסיקה, נכון לסוף 2022, כ-35,300 עובדים מתוכם כ-6,200 בישראל. יו"ר הדירקטוריון הנוכחי הוא סול ג' בארר, והנשיא והמנכ"ל החל מתחילת 2023 הוא ריצ'רד פרנסיס. היסטוריה הענף הראשון של מה שהפך לחברת טבע של היום, החל את דרכו בבית מסחר לתרופות שנוסד בירושלים ב-1901, בידי חיים סלומון (בנו של הרב יואל משה סלומון) וגיסו משה גוטל לוין, שהיה נשוי לציפורה סלומון. ב-1904 עבר לוין לחיפה ופתח בה סניף של בית המסחר. ב-1913 הצטרף יצחק אשר-אלשטיין, בעלה של חנה גוטפריד, אחייניתו של חיים סולומון, כשותף לשני הגיסים. בית המסחר שינה את שמו ל"ס.ל.א.", על פי האות הראשונה בשמות משפחתם של שלושת השותפים. הענף השני של טבע, מה שהיה בשעתו חברת טבע המקורית, נוסד רק כעבור כעשרים שנה, ב-1935. עם עליית הנאציזם הטילה ממשלת המנדט מגבלות על ייבוא תרופות מגרמניה. בעלייה החמישית באו לארץ ישראל, בעיקר מגרמניה, רוקחים וכימאים. אלו הקימו חברות נוספות לייצור תרופות ושיווקן בארץ ישראל, בהן "פיסן", "טבע", היא חברת טבע המקורית, שאותה הקים ד"ר גינטר פרידלנדר ודודתו אלזה קובר. ו"צֳרִי", שאותה הקים ד"ר משה גרוטו עם יעקובסון ווייס וד"ר רפאל הורן. השם צרי ניתן לחברה בידי חיים נחמן ביאליק. באותה תקופה הקימו גם השותפים ב"ס.ל.א." מפעל לייצור תרופות בשם "אסיא". כל שלוש החברות הללו זכו לזריקת מרץ בשנות מלחמת העולם השנייה, כאשר סיפקו תרופות לצבא הבריטי בחזיתותיו השונות במזרח התיכון. מפעל "טבע" בירושלים מפעל "טבע" נוסד בירושלים ב-1 במאי 1935, בשכונת בית וגן. שם החברה הרשום היה: טבע חברה לתעשייה פרמצבטית וחימית למזרח התיכון בע"מ, ירושלים (א"י). המפעל הוקם בהשקעה של 4,900 ליש'ט, חלקה מהון עצמי וחלקה מהלוואות שהועמדו לרשות עולי גרמניה להקמת מפעלים. מצוקת אשראי הביאה לכניסתו של הבנקאי ד"ר אלפרד פויכטוונגר כשותף ב"טבע" ב-33% (פויכטוונגר היה שותף ואחר כך בעל השליטה בבנק יפת). בשנת 1951 פויכטוונגר יזם, את כניסתה של "טבע" לבורסה בתל אביב כחברה ציבורית רשומה. במלחמת העולם השנייה המפעל סיפק תרופות לצבאות בעלות הברית ובמיוחד לצבא הבריטי ששהו במזרח התיכון. במסגרת הקשרים עם הצבא הבריטי, ביקר במפעל אלן גורדון קנינגהם - הנציב העליון מטעם שר המושבות והאחראי על המנדט הבריטי. ביקורו האדיר את שם "טבע" בשוק התרופות ונתן תנופה להתפתחותה. ד"ר פרידלנדר שם דגש במפעל "טבע" על חינוך והכשרת עובדים למקצועות השונים הדרושים במפעל, ועל הקניית השכלה רחבה והשתתפות בקורסים שונים גם מחוץ למפעל. ב-1959 - הסקציה הפרמצבטית של התאחדות התעשיינים ערכה סקר בין חברות הפרמצבטיות בישראל לפי מספר מדדים, ומפעל "טבע" בירושלים דורג במקום הראשון. תוצאות הסקר הוכיחו שהשוק אוהב את תכשירי "טבע", אשר רבים מהם פרי פיתוחם של ד"ר פרילנדר וצוות המפעל. גאוות היחידה של העובדים עלתה, הם חשו שיש שכר ליוזמה, לרעיונות, לביצוע הקפדני ולכוח האדם המעולה. בשנת 1971 עבר מפעל "טבע" בירושלים מבית וגן ל-פארק התעשייה הר חוצבים, זה היה המפעל הראשון שהוקם ב"קריית תעשיות עתירות המדע" החדשה שהוקמה באותה עת על ידי האוניברסיטה העברית והחברה הכלכלית לירושלים. בשנת 2004, הקימה חברת "טבע" מפעל נוסף במתחם - "מפעל הטבליות בירושלים ע"ש אלי הורביץ". בשני המפעלים בירושלים היו מעוסקים כ-1,000 עובדים. נכון לשנת 2018 המפעלים נמצאים בתהליכי סגירה בגלל עלויות הייצור הגבוהות בהם. במרץ 2019 טבע מכרה את שני הנכסים לחברות נדל"ן:הנכס שבו פעל מפעל הטבליות נמכר לחברת לוינשטין נכסים, והנכס שבו פעל מפעל המשאפים נמכר לחברת ויתניה. ב-2020, עסקת הנדל"ן לבין חברת טבע וחברת לוינשטיין בוטלה ומפעל הטבליות בהר חוצבים הוחזר לבעלות המלאה של חברת טבע. ב-2021, חברת טבע מכרה בשנית את המפעל לאיש עסקים ויזם ירושלמי שייעד את המפעל להשכרה. מיזוג "אסיא", "צרי" ו"טבע" אחרי הקמת המדינה החלו החברות להיסחר בבורסה הישראלית הצעירה. ב-1964 התמזגו "אסיא" ו"צרי", וב-1968 הן רכשו את "טבע" של ד"ר פרידלנדר. אלי הורוביץ, שנשא לאשה את דליה, נכדתו של חיים סלומון, התמנה למנכ"ל ב-1976. עם מינויו איחד את פעילות כל החברות תחת "טבע תעשיות פרמצבטיות". בתחילת שנות ה-80 קיבלה טבע את אישור ה-FDA (מנהל התרופות האמריקני), והחלה בשיווק תרופות גנריות (חיקויים של תרופות מקוריות שפג עליהן הפטנט) לארצות הברית. פעילות החברה תרופות מקור הישגה הגדול ביותר של טבע, ואחד מהישגיו הגדולים של המדע הישראלי בכלל, היה קבלת אישור ה-FDA לתרופת הקופקסון ב-1996. התרופה פותחה בידי צוות חוקרים במכון ויצמן למדע, והיא נחשבת לאחת התרופות הטובות ביותר בשוק כנגד מחלת הטרשת הנפוצה. בכך הפכה טבע מחברה המייצרת תרופות גנריות בלבד לחברה המייצרת גם תרופות מקוריות. נכון ל-2015 תרופת הקופקסון משווקת בלמעלה מ-50 מדינות ברחבי העולם והכנסותיה של טבע ממכירות התרופה ברחבי העולם הגיעו לכ-4.2 מיליארד דולר, עד לשנת 2017 שהם כ-21% מכלל הכנסות החברה. חברות שונות ניסו לפתוח את ייצור התרופה לתחרות ובחודש יוני 2015 פסק בית המשפט הפדרלי לערעורים בארצות הברית שהפטנט של טבע על גרסת הקופקסון במינון 20 מ"ג אינו תקף, בעוד שבדצמבר 2015 אישר משרד הפטנטים האירופי את הפטנט של טבע על הקופקסון במינון 40 מ"ג עד 2030. תרופת מקור נוספת של טבע, "אזילקט", מיועדת לטיפול במחלת פרקינסון. טבע השיקה את התרופה בישראל בשנת 2005 ושנה מאוחר יותר התרופה הושקה גם בארצות הברית. כיום התרופה נמכרת ב-45 מדינות ברחבי העולם ומכירותיה בשנת 2010 עמדו על 318 מיליון דולר. ניסוי שערכה טבע בתרופה הצליח להראות שזו התרופה היחידה בעולם שאינה מטפלת רק בתסמיני המחלה אלא גם מצליחה לעכב את הידרדרות המחלה. טבע מחזיקה בתיק תרופות מקור ומקיימת פעילות מו"פ שוטפת בתחום. נכון לסוף שנת 2022 לחברה ישנן מספר תרופות מקור באוקטובר 2023 חתמה טבע על הסכם עם חברת התרופות סאנופי לשיתוף פעולה בהמשך פיתוח תרופה של טבע למחלת קרוהן ולקוליטיס, שנמצאת בשלב שני של ניסוי קליני. לפי ההסכם עלויות המשך הפיתוח יתחלקו שווה בשווה בין טבע לסאנופי, ובנוסף תקבל טבע 500 מיליון דולר במזומן, עוד 600 מיליון דולר עם הגעת התרופה לשלב שלישי של ניסוי קליני ועוד 400 מיליון דולר עם השקת התרופה. החברות יתחלקו שווה בשווה בהכנסות ממכירת התרופה. הירידה בהכנסות מתרופות המקור נכון לשנת 2022 ההכנסות מתרופות המקור ירדו בצורה חדה. מכירות הקופקסון ירדו לחמש מאות מיליון דולר בלבד לשנת 2022 לעומת יותר מארבעה מיליארד בשנת 2015. מכירות האזילקט ירדו מ-384 מיליון דולר בשנת 2015 לפחות מ-100 מיליון דולר בשנת 2022. מכירות הנוביגיל ירדו מ-380 מיליון דולר בשנת 2015 לפחות מ-60 מיליון דולר בשנת 2022. מכירות ה-ProAir ירדו מ-550 מיליון דולר בשנת 2015 לפחות מ-400 מיליון דולר בשנת 2022. מכירות Qvar ירדו מ-400 מיליון דולר בשנת 2015 לפחות מ-100 מיליון דולר בשנת 2022. תרופות גנריות נכון לשנת 2022 טבע היא החברה הגדולה בעולם במכירת תרופות גנריות. עיקר פעילותה בתחום נובע מרכישות ענק שביצעה במשך השנים. בשנים 2015–2022 טבע התקשתה להגיע לשולי רווחיות משמעותיים כתוצאה מפעילותה בתחום. ביולי 2022 החברה הודיעה לראשונה זה שנים על צמיחה של ארבעה אחוז בשנה בליבת הפעילות, מנכל החברה קאר שולץ הודיע כי "אנחנו רואים כי שוק הגנריקה הוא עדיין עצום ובעשור הקרוב יפוגו פטנטים על תרופות בשווי של 400 מיליארד דולר. אנחנו רוצים להיות ב־80% מהתרופות הגדולות שמאבדות את הפטנט וזה אפשרי כי יש לנו כיום 1,100 מוצרים בפיתוח בתחום זה. חשוב לנו גם להיות הראשונים שמגישים את הבקשה לאישור הגנריקה כי בתקופת הבלעדיות משיגים נתחי שוק גדולים". התרופות שצפויות להחליף את הקופקסון תרופת הדגל של החברה לאחר עידן הקופקסון היא Ajovy, המטפלת בתסמיני מיגרנה. התרופה אושרה על ידי ה-FDA בשנת 2018 ומאז סוף שנת 2019 משווקת גם באירופה ואוסטרליה, ניתנת באופן בלעדי על ידי טבע באמצעות מזרק: אחת לחודש או לשלושה חודשים בהתאם למינון. בניגוד לציפיות החברה כי התרופה תהווה תחליף להכנסות מקופקסון, נכון לסוף שנת 2022 מכירות התרופה צפויות לעמוד על כארבע מאות מיליון דולר בלבד לשנה. אוסטדו (Austedo) משמשת לטיפול בכוריאה ובדיסקינזיה מאוחרת במבוגרים. במאי וביוני 2022 הגיעה החברה להסכמים עם לופין ועם אורובינדו בתביעות פטנטים על התרופה. התרופה צפויה להוות תחליף חלקי להכנסות מקופקסון ומכירותיה צפויות לעמוד על כשמונה מאות מיליון דולר בשנת 2022. רכישת חברות בעשור הראשון של המאה העשרים ואחת חברת טבע הכינה תוכנית אסטרטגית לצמיחה עתידית מתוך הבנה כי רווחיות החברה תיפגע משמעותית לאחר תום תקופת הפטנט של תרופת הדגל קופקסון. כחלק מהתוכנית החלה לרכוש חברות קטנות יותר אשר מייצרות תרופות גנריות במטרה להישאר החברה הגדולה בעולם בתחום. בשיא התוכנית, טבע הציעה לרכוש את חברת התרופות מיילן לפי שווי שוק של 40 מיליארד דולר (שווי שוק אשר גבוה כמעט פי שמונה משוויה הנוכחי של חברת טבע). ההצעה הוגדרה על ידי בעלי המניות של מיילן כהצעה עוינת ונדחתה על הסף. רשימת החברות שנרכשו על ידי טבע בשנות ה-80 של המאה ה-20 נרכשו בידי "טבע" החברות הישראליות הגדולות "איקפארם" (שהייתה בבעלות "כור תעשיות") ו"אביק". אז היא החלה להיסחר בבורסת נאסד"ק (בשנת 2012 עברה להיסחר בבורסת לניירות ניו יורק). בשנות ה-90 של המאה ה-20 החלה בהתרחבות בינלאומית, בשנת 1996 לבדה רכשה 4 חברות וסך מחזור המכירות היה לראשונה מעל מיליארד דולר בשנה. בעשור הראשון של המאה ה-21 רכשה טבע כמה חברות תרופות זרות גדולות והפכה לחברה רב לאומית. היא קנתה את חברת נובופארם (Novopharm) הקנדית בשנת 2000, ובתחילת 2004, רכשה את סיקור (Sicor) האמריקנית תמורת 3.4 מיליארד דולר. ביולי 2005 הודיעה טבע על הרכישה הגדולה בתולדות המשק הישראלי - תמורת 7.4 מיליארד דולר קנתה החברה את יצרנית התרופות הגנריות האמריקנית איווקס (Ivax). בכך שבה החברה למעמדה כיצרנית הגנרית הגדולה בעולם, אחר שלמשך זמן מה נטלה ממנה תואר זה מתחרתה נוברטיס. הרכישה הושלמה ב-26 בינואר 2006. למימון הרכישה הנפיקה טבע איגרות חוב בסך של 2.75 מיליארד דולר. ביולי 2008 חתמה טבע על עסקה לרכישת חברת התרופות הגנריות האמריקנית באר (Barr Pharmaceuticals), תמורת 7.46 מיליארד דולר במזומן ובמניות, וכן נטלה על עצמה טבע את החוב של באר, בסך 1.5 מיליארד דולר. במרץ 2010 הודיעה החברה על רכישת חברת התרופות הגרמנית רציופארם (Ratiopharm) תמורת 3.625 מיליארד אירו, מה שצפוי היה להגדיל את מכירותיה השנתיות באירופה בכ-2 מיליארד דולר. עם השלמת הרכישה הפכה "טבע" לחברה הגנרית הגדולה באירופה. בינואר 2011 הודיעה טבע על רכישת חברת התרופות אינפרמסה (Infarmasa). מדובר באחת מ-10 מחברות התרופות הגדולות בפרו עם למעלה מ-600 תרופות מקור ותרופות גנריות. טבע לא ציינה את היקפה הכספי של העסקה אולם הוא מוערך במאות מיליוני דולרים. הרכישה חיזקה את מעמדה של טבע באמריקה הלטינית בתחום האנטיביוטיקה והפכה אותה לחברת התרופות השנייה בגודלה במדינה במונחי מכירות. ביולי 2011 השלימה טבע את רכישת חברת התרופות היפנית TAIYO תמורת 934 מיליון דולר במזומן. החברה הנרכשת היא חברת התרופות הגנרית השלישית בגודלה ביפן עם מכירות שנתיות של 550 מיליון דולר בשנת 2010. באוקטובר 2011 השלימה טבע את רכישת חברת התרופות האמריקנית ספאלון (Cephalon) תמורת 6.8 מיליארד דולר במזומן. מדובר בפעם הראשונה שבה רכשה טבע חברה אשר מתמחה במוצרי מקור. הכנסותיה של ספאלון בשנת 2010 הסתכמו ב-2.8 מיליארד דולר. קו המוצרים של החברה ממוקד במספר תחומי טיפול, בין היתר בהפרעות שינה, הפרעות עצביות, מחלות סרטן שונות וטיפול בכאבים. החתימה על עסקת הרכישה בוצעה במאי 2011. במרץ 2015 רכשה טבע את חברת הביומד אוספקס (Auspex) תמורת 3.2 מיליארד דולר. באפריל 2015 הגישה טבע הצעת רכש עוינת לבעלי המניות של חברת התרופות האמריקאית מיילן, בסכום של 40 מיליארד דולר. ההצעה נתקלה בהתנגדות של מיילן ולא התממשה. ביולי 2015 רכשה טבע את אקטביס ג'נריקס (Actavis Generics), החטיבה הגנרית של חברת אלרגן האירית תמורת 40.5 מיליארד דולר, בעסקה הגדולה בהיסטוריה של המשק הישראלי, שחיזקה את מעמדה של טבע כמובילה עולמית בתחום התרופות הגנריות, והפכה אותה לאחת מעשר חברות התרופות הגדולות בעולם. עם השלמת הרכישה מצבת העובדים בחברה עלתה לכ-58,000 אלף. באוגוסט 2016 הושלמה עסקת הרכישה. עסקה זו הביאה את טבע לכך שיותר מ-50% מנכסיה נמצים בארצות הברית. עד סוף שנת 2017 טבע נהנתה ממעמד של חברה זרה (Foreign Issuer) בבורסת ניו יורק, אשר אינה חייבת בדיווח מלא ומפורט. בינואר 2018 ההקלות בוטלו על ידי ה-SEC אשר שינתה את מעמדה ל"חברה מקומית אמריקאית" (U.S. domestic issuer). בספטמבר 2015 רכשה טבע את חברת Rimsa המקסיקנית תמורת 2.3 מיליארד דולר. כעבור שנה הגישה טבע תביעה, בבית משפט בניו יורק, נגד האחים אספינוזה, שהיו בעלי השליטה ב-Rimsa, בטענה שהציגו מצגי שווא בזמן בדיקת הנאותות, וקודם לכן רימו את הרשויות במקסיקו ואת צרכני התרופות. בית המשפט דחה את תביעתה של טבע בנוגע להונאה מצד המוכרים. באפריל 2026 רכשה טבע את חברת אמלקס ביוסיינס, העוסקת בטיפול בהפרעות במערכת העצבים המרכזית, תמורת 700 מיליון דולר במזומן ועוד 200 מיליון דולר בהתאם לעמידה ביעדים. הטבות מס בעקבות עתירה של העיתון "גלובס" לבית המשפט, נחשף בשנת 2013 כי "טבע" זוכה בישראל להטבות מס חסרות תקדים בסך מיליארדי שקלים. בשנים 2006–2012 החברה זכתה בפטור מתשלום של כ-15 מיליארד ש"ח, כשב-2012 זכתה החברה להטבת המס הגבוהה ביותר שניתנה בישראל מאז ומעולם. הטבות אלו הסתכמו בכ-40% מסך כל ההטבות שניתנו בישראל לפי חוק לעידוד השקעות הון. צמצומים לאחר תום תוקף הפטנט לתרופת המקור קופקסון (אשר מכירות התרופה היוו 20 אחוז מכלל הכנסות החברה ולמעלה מארבעים אחוז מהרווחים עד לשנת 2016) טבע נקלעה למשבר חמור עד כדי חשש שהחברה תהפוך לחדלת פירעון. שיא המשבר היה בדוחות הרבעונים בשנת 2017, כאשר ברבעון הרביעי החברה דיווחה על הפסד בסך של למעלה משבעה עשר מיליארד דולר, ההפסד הגבוה ביותר לחברה ישראלית מאז ומעולם. בנובמבר 2017 קאר שולץ מונה למנכ"ל החברה, לאחר כניסתו לתפקיד הודיע על תהליך התייעלות שבבסיסו יפטרו עשרות אלפי עובדים ומפעלים רבים יסגרו ויאוחדו. כמו כן הודיע על תוכנית לפריסה מחודשת של החוב העצום שעמד באותה עת על למעלה מארבעים מיליארד דולר. ב-14 בדצמבר 2017, בעקבות חוב של חברת טבע בגובה 40 מיליארד דולר שנוצר מהרכישה של חברת אלרגן הודיעה החברה על תוכנית התייעלות לפיה במהלך השנתיים הקרובות יצומצם מספר עובדיה ברחבי העולם ב-14 אלף עובדים, שהיו 25% מכלל העובדים בחברה. הצמצום נעשה בדרך של סגירת מפעלים ופיטורי עובדים. ההחלטה כללה פיטורי 1,750 עובדים בישראל, זאת לאחר ששלושה חודשים קודם לכן פיטרה 230 עובדים באתריה בכפר סבא ובנאות חובב שבנגב. במאי 2025, חברת טבע הודיעה כי תפטר קרוב לשלושת אלפים עובדים עד 2027, המהווים כ-8% מכוח האדם בחברה. פרשת האופיואידים חברת טבע נתבעה, על חלקה במשבר האופיואידים בארצות הברית, בסכומים של עשרות מיליארדי דולרים, בין היתר עקב רכישתה של אקטוויס, ששיווקה גם היא תרופות אופיואידיות. ב-2019 הגיעה להסכם פשרה אשר טרם נחתם בסכום השווה ל-23.5 מיליארד דולרים. לאחר פרסום הדוחות הרבעוניים לרבעון הראשון לשנת 2022 מנכ"ל החברה קאר שולץ הודיע כי הוא צופה הסדר פשרה מלא עם כלל המדינות בארצות הברית עד לסוף שנת 2022. עוד ציין בשיחתו עם המשקיעים כי הוא צופה את עלות ההסדר לחברה בשיעור כולל של כ-15 עד 17 מיליארד דולר. ביולי 2022 חבר מושבעים במדינת ניו יורק קבע כי החברה פעלה באופן אקטיבי במכירת אופיואידים במדינה. על מעורבות החברה ניתן ללמוד מדברי התובעת הכללית של מדינת ניו יורק לטיטייה ג׳ימס "במציאות, חברת האם של טבע הייתה מעורבת באופן אינטגרלי בעסקי האופיואידים האמריקאיים ושולטת בחברות הבת האמריקאיות שלה בכל דרך מהותית. טבע פיקחה על השקת קווי אופיואידים מסוימים בארצות הברית, ניהלה החלטות אם לשלוח הזמנות חשודות, נסעה באופן שגרתי לארצות הברית כדי להיפגש עם בכירי ממשל פדרלי בקשר עם מוצרי האופיואידים שלה, וניהלה פגישות ממוקדות אופיואידים עם רופאים אמריקאים בארצות הברית". בהמשך החודש הגיעה "טבע" להסדר לפיו במשך 13 שנים תשלם 3.05 מיליארד דולר ותספק תרופות ב-1.2 מיליארד דולר, עקב חלקה בפרשה. באוקטובר 2024 הטילה הנציבות האירופית קנס בסך 462 מיליון אירו, על הפרה של כללי התחרות. מגפת הקורונה בדצמבר 2020 בזמן מגפת הקורונה בישראל זכתה החברה בהסכם הפצה בלעדי של חיסונים נגד קורונה של חברות פייזר ומודרנה. הנהלת טבע יו"ר הדירקטוריון הנוכחי הוא סול בארר. ב-1 בינואר 2023 החל ריצ'רד פרנסיס לכהן כמנכ"ל של החברה. משרדי ההנהלה של החברה שכנו שנים רבות בפתח תקווה, ובשנת 2021 עברו לשכונת רמת החייל בתל אביב. אלי הורביץ, המנכ"ל הראשון של החברה, זכה בשנת 2003 בפרס ישראל על תרומתו לתעשייה הישראלית. שווי החברה מניית טבע היא מניה דואלית הנסחרת בבורסה לניירות ערך בתל אביב ובבורסת ניו-יורק. ב-12 השנים הראשונות של המאה ה-21 עלתה מנייתה של טבע, ריאלית, פי 20. לעלייה זו הייתה השפעה חיובית מאוד על הבורסה לניירות ערך בתל אביב ועל קרנות ההשקעות בישראל, והיא פיצתה על דשדושן של מניות חברות אחרות[דרוש מקור]. ההשקעה בטבע הפכה לפופולרית ביותר, והיא אף כונתה "מניית העם". עם זאת, המניה ידעה גם ירידות חדות, למשל במהלך 1998 וכן באמצע 2004 ואחר פרסום דו"חות גרועים ב-2006. את תחושת הבהלה לאחר גל הירידות ניסח אחד הפרשנים: הציבור מבין לפתע כי "טבע היא גם מניה". מתחילת 2014 ועד אמצע 2015 שערה של מניית "טבע" כמעט הוכפל, אך עד סוף 2016 חזר לרמתו בתחילת 2014. במאי 2017 ירדה מניית טבע לרמה שלא נראתה מאז 2005, הירידה באה על רקע חששות המשקיעים שמתחרתה מיילן תקבל במהלך יוני 2017 אישור לשווק בארצות הברית גרסה גנרית למוצר הרווחי ביותר של טבע: קופקסון במינון של 40 מ"ג. באוגוסט 2017, בעקבות דו"ח רבעוני שבו הציגה טבע הפסד של 6 מיליארד דולר, תוך שהיא מודיעה כי תשלים פיטורי 7,000 עובדים ותצא מ-45 מדינות עד סוף השנה, איבדה החברה מעל מחצית משווי השוק שלה בתוך חודש וחזרה לרמתה הנמוכה מאז סוף 2002 וגרמה לה לאבד את מעמדה רב-השנים כחברה הישראלית בעלת שווי השוק הגבוה ביותר, לטובת חברת צ'ק פוינט. ביולי 2022 לאחר שחבר מושבעים קבע כי החברה אשמה במכירת אופיאדים במדינת ניו יורק, מניית החברה ירדה לשפל של למעלה מעשרים שנה ונסחרה בשווי שוק של 8 מיליארד דולר, בכך השלימה החברה נפילה של 90 אחוז מהשיא שנקבע בשנת 2015. ראו גם תעשייה פרמצבטית בישראל קישורים חיצוניים אתר החברה להמציא תרופה למכה, נאמן למקור, הספרייה הלאומית. אתר האינטרנט הרשמי של טבע תעשיות פרמצבטיות (בינלאומי) אתר האינטרנט הרשמי של טבע תעשיות פרמצבטיות (בינלאומי) טבע תעשיות פרמצבטיות (ישראל) היסטוריה של חברת טבע, באתר החברה רשתות חברתיות טבע תעשיות פרמצבטיות, דף שער בספרייה הלאומית טבע תעשיות פרמצבטיות, ברשת החברתית פייסבוק טבע תעשיות פרמצבטיות, ברשת החברתית X (טוויטר) טבע תעשיות פרמצבטיות, ברשת החברתית LinkedIn טבע תעשיות פרמצבטיות, סרטונים בערוץ היוטיוב מידע בורסאי וכלכלי טבע תעשיות פרמצבטיות בע"מ, באתר הבורסה לניירות ערך בתל אביב טבע תעשיות פרמצבטיות בע"מ, באתר גלובס טבע תעשיות פרמצבטיות, באתר Crunchbase (באנגלית) טבע תעשיות פרמצבטיות, באתר בלומברג (באנגלית) מידע עסקי על חברת טבע תעשיות פרמצבטיות באתרים Yahoo! Finance • MarketWatch • CNN Money • Bloomberg Business (באנגלית) טבע תעשיות פרמצבטיות, בגוגל פיננסים טבע תעשיות פרמצבטיות, באתר Crunchbase (באנגלית) טבע תעשיות פרמצבטיות, באתר EDGAR של הודעות ל-SEC (באנגלית) כתבות ומאמרים היסטוריית הקמת טבע, מתוך האתר של משפחת סלומון אלי שמעוני, מה עושה טבע? מהי תרופה גנרית?, באתר ynet, 11 במאי 2006 חן שליטא, ‏מיהו מייסד ענקית התרופות טבע שאיבד את השליטה והתמוטט?, באתר גלובס, 25 באפריל 2010 נטשה זינגר, כל תרופה שישית בארה"ב מיוצרת על ידי טבע - יותר מכל חברה אחרת, באתר TheMarker‏, 10 במאי 2010 אורי טל טנא, שנת המפנה: כוחות הטבע משתנים, באתר כלכליסט, 29 בפברואר 2012 שניר הנדלר, טבע. הכוחות, באתר כלכליסט, 17 במאי 2012 יורם גביזון, תהליך הגמילה הכואב של טבע, באתר TheMarker‏, 18 באוקטובר 2013 שלומית לן, ‏אקמול או כאב ראש?, באתר גלובס, 18 בדצמבר 2014 יורם גביזון, היצרים, הכוחות והמניעים מאחורי מה שאולי תהיה העסקה הגדולה ביותר בישראל, באתר TheMarker‏, 8 במאי 2015 ניר צליק, יו"ר טבע, יצחק פטרבורג: "המתחרה הכי גדול הוא זה שלא נלקח בחשבון", באתר כלכליסט, 7 ביולי 2015 אורי טל טנא, תוצאות האמת של רכישת הענק של טבע, באתר כלכליסט, 3 בנובמבר 2016 כשהחברה הגדולה בישראל מוחקת חצי מהשווי שלה - זה נוגע בכולנו, באתר TheMarker‏, 9 בדצמבר 2016 שלומית לן, ‏טבע סוער: ענקית הפארמה הישראלית נקלעת לטלטלה שמאיימת על יציבותה, באתר גלובס, 17 בדצמבר 2016 סופי שולמן, מנת יתר: כך שורה ארוכה של טעויות ניהוליות יצרו את המשבר בטבע, באתר כלכליסט, 22 ביוני 2017 יורם גביזון, השמדת הערך הגדולה של טבע: כישלון ניהולי של עשור הסתיים בנפילה של 7.5 מיליארד דולר בלילה אחד, באתר TheMarker‏, 4 באוגוסט 2017 שאול אמסטרדמסקי, איך נפילת טבע רלוונטית לחיים שלנו, באתר תאגיד השידור כאן, 6 באוגוסט 2017 הערות שוליים