רוחמה

רוחמה (רֻחָמָה) הוא קיבוץ במישור החוף הדרומי, בתחומי מועצה אזורית שער הנגב. היישוב הוא המזרחי ביותר מבין יישובי המועצה האזורית. הוא נמצא כ־10 קילומטר מזרחית לעיר שדרות ומשתייך לתנועת הקיבוץ הארצי. היישוב רוחמה ההיסטורי הוא היישוב היהודי הראשון שהוקם בנגב בעת החדשה. היסטוריה חוות רוחמה בשנת 1911 רכשה אגודת "שארית ישראל" ממוסקבה, בראשות יחיאל צ'לנוב 3200 דונם מאדמות הכפר הבדואי אל-ג'מאמה (אל-גֻ'מַּאמַה, الجمّامة), מהשבט הבדואי אל-עטאונה, והקימה עליהן "מושבת אחוזה", בסגנון אחוזת פוריה ואחוזת שרונה. היה זה היישוב היהודי הראשון בנגב בעת החדשה. תחילה נקרא היישוב ג'ממה, כשם הכפר הערבי הסמוך. לפי מדריך "כל מקום ואתר", יישוב ערבי זה קם על חורבותיו של יישוב יהודי-חקלאי עתיק, שהתקיים במקום וננטש מספר פעמים בתקופה הרומית והביזנטית, אשר שמו לא השתמר. בהמשך על פי הצעת מנהל המשק והאגרונום צבי הירשפלד הוסב השם ל"רוחמה", על פי דברי הנביא הושע: ”וּזְרַעְתִּיהָ לִּי בָּאָרֶץ, וְרִחַמְתִּי אֶת-לֹא רֻחָמָה וְאָמַרְתִּי לְלֹא-עַמִּי עַמִּי־אַתָּה, וְהוּא יֹאמַר אֱלֹהָי”. במלחמת העולם הראשונה התחוללו קרבות עזים בסביבות רוחמה שגרמו להחרבת המשק. היישוב ננטש ונבזז על ידי בדווים תושבי הסביבה. עם סיום מלחמת העולם הראשונה רבץ על משק רוחמה נטל חובות עצום. בנק אפ"ק תבע את רבע מיליון הפרנק שהשקיע ברוחמה בימי המלחמה, ואילו אדמתה של רוחמה על מטעיה, בנייניה ובארה, לא הוערכו באותם ימים בסכום העולה על מאתיים אלף פרנק. האדמה הופקעה בחלקה מרשות אגודת "שארית ישראל" לרשותו של הבנק ובחלקה חיכתה לבואם של בעליה הראשונים, חברי "שארית ישראל" לארץ ישראל. כאשר הגיע שמעון וליקובסקי, מייסד "שארית ישראל", לארץ ישראל, פירק את האגודה ויסד חברה חדשה תחתיה. חלקות רבות עברו ליחידים, ורוחמה קמה מחדש. השקדים ועצי האקליפטוסים גדלו יפה, גידול סלק הסוכר והסלק הרגיל עלו במידה היפה ביותר, והמרעה הטבעי בימות הגשמים היה רב ומשובח. ניטעו עצי פרי ונוי חדשים, והכרם חודש. לאחר המלחמה חזרו התושבים לרוחמה ושיקמו אותה אך נאלצו לנטוש שוב בפרעות תרפ"ט (1929). ניסיון נוסף ליישב את רוחמה נעשה בשנת 1932: במקום התיישבה קבוצת פועלים, הקימה משק ונטעה פרדס. באותה שנה בקירוב רכשה "חברת גן-שלמה" כ-2,000 דונם מאדמות רוחמה, הזמינה פועלים עברים ופתחה בנטיעת פרדסים בחלק משטחיה, אולם, במאורעות 1936 - 1939 נעזבה רוחמה בשלישית; בתיה נהרסו ומטעיה נעקרו. התארגנות קודם להקמת הקיבוץ בשנת 1936 נוסד, במחנה זמני בקריית חיים, קיבוץ העמל על ידי גרעיני עליה של תנועת השומר הצעיר מפולין ומרומניה. אליהם הצטרפו חברים מהתנועה בבולגריה. חברי קיבוץ העמל עבדו בנמל חיפה והמתינו להקצאת קרקע להתיישבות. בשנת 1943 הוצע לחברי הקיבוץ לעלות לרוחמה. כוונתם של חברי קיבוץ העמל הייתה להתיישב באזור מפרץ חיפה ולכן התלבטו לפני קבלת ההחלטה, אך לאחר שהשתכנעו בחשיבות של יישוב הנגב ולאחר התערבותו של מנהיג התנועה מאיר יערי, הסכימו להקים את הקיבוץ ברוחמה. תולדות הקיבוץ ב-1 בדצמבר 1943 עלו חברי השומר הצעיר, חידשו את הבאר והחלו להקים גדר ואת מבני הקיבוץ, טקס העלייה הרשמית לקרקע התבצע במרץ 1944 ומהווה את ראשיתו של היישוב הנוכחי. חברי הקיבוץ נתקלו בקשיים רבים בשנותיו הראשונות. הקצבת המים הייתה תלויה בבאר וחיבורו של הקיבוץ לכביש הראשי עדיין לא היה קיים. רק לאחר קום 11 הנקודות הוקם קו מים לנגב ולרוחמה וכביש גישה נסלל רק לאחר קום המדינה. בשנת 1946, הטילו האנגלים מצור על הקיבוץ וחיפשו נשק אך ללא הצלחה. כחודשיים לאחר מכן באוקטובר 1946, שימש קיבוץ רוחמה כבסיס יציאה להקמת 11 הנקודות. במלחמת העצמאות שימש המקום בסיס מרכזי של חטיבת הנגב. בין השנים 1949–1950 הצטרף לקיבוץ גרעין של צעירים יוצאי איטליה, שעברו הכשרה בתל ברושים. רוב חברי הגרעין נקלטו בקיבוץ והשתלבו בענפיו השונים, בחקלאות, בחינוך, בתרבות ואמנות ובהנהלת הקהילה. בשנת 1952 נסלל כביש גישה לקיבוץ שחיבר אותו לכביש הראשי. בשנת 1956 חובר היישוב לרשת החשמל הארצית. במהלך שנת 2024 התבקש הקיבוץ והסכים פה אחד, לקלוט את מפוני קיבוץ כפר עזה, ניצולי טבח שבעה באוקטובר. תוך חמישה חודשים נבנו בקיבוץ מבנים שהכפילו את גודלו. בספטמבר 2024 עברו 800 חברי קיבוץ כפר עזה לקיבוץ רוחמה, בו הם שוהים עד עתה, בקרווילות ומבנים ארעיים. מבנים חדר האוכל בקיבוץ תוכנן מחדש בשנת 1981, על ידי האדריכל שמואל מסטצ'קין. ייחודו של חדר אוכל זה, הוא השימוש בקשתות והקווים המעוגלים המופיעים בתוכנית הבניין. תעסוקה בתחילת המאה ה-21 מושתתת כלכלת הקיבוץ על המפעל התעשייתי הוותיק ליצור מברשות ("המברשת-רוחמה"), כיום "מברשות התעשייה רוחמה". בנוסף, פועלים ברוחמה ענפי חקלאות שונים: חקלאות שלחין, פרדסים ו"ייבולי גשר". בעבר היה לקיבוץ ענף גידול דגי קרפיון. באגם שנוצר עם בניית סכר על נחל דורות. הענף נסגר בגלל גלישת המים מעל לסכר דבר שגרם לאובדן הדגים. רפת חלב שנסגרה בתחילת שנות ה-70 של המאה ה-20. אתרים בסביבה בסביבות הקיבוץ: יד זיכרון, וכן שמורת הטבע בתרונות רוחמה. כמו כן חוות השקמים, ביתו של ראש ממשלת ישראל לשעבר אריאל שרון, ממוקמת סמוך לקיבוץ. בשנת 2005 צולם בקיבוץ רוחמה הסרט אדמה משוגעת. אתר הראשונים בנגב ערך מורחב – אתר הראשונים בנגב מניסיון ההתיישבות הראשון נותרה רק הבאר שנחפרה בשנת 1913. לידה נמצא בית בטון שנבנה בשנות ה-40 של המאה ה-20 ושימש כבית ביטחון. בשנת 1983 נפתח בבית זה מוזיאון קטן ובו מוצגים ותעודות על תולדות רוחמה. ליד הבניין יש תצוגה של כלים חקלאיים. ליד רוחמה היה קיים כפר ערבי בשם אל-ג'מאמה שננטש במלחמת העצמאות. בשנת 1958 נערכה במקום חפירה ארכאולוגית שחשפה שרידי מנזר ביזנטי עם רצפת פסיפס. גלריית תמונות ראו גם פנחס וזה - מוותיקי רוחמה אבי טולדנו - גדל ברוחמה קישורים חיצוניים תולדות רוחמה באתר מיזם הנגב המערבי והגליל רוחמה, במרכז המידע לנגב ולגליל של תנועת אור קיבוץ רוחמה באתר המועצה האזורית שער הנגב אליהו כנעני, רוחמה - היישוב היהודי הראשון בנגב (1917-1912) באתר מט"ח ארכיון אוסף תעודות ומכתבים ליסוד הישוב רוחמה, בספרייה הלאומית פסטיבל כדורים פורחים ברוחמה 2010 פנורמה 360 מעלות יוסי כץ, ‏מפעל ה'אחוזות' בארץ-ישראל, 1917-1908, קתדרה 22, ינואר 1982 מיכאל יעקובסון, סיבוב בשני חדרי אוכל בקיבוצים אור הנר ורוחמה, בבלוג "חלון אחורי", 7 בספטמבר 2016 רוחמה (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית על חברי קיבוץ "עמל", מייסדי רוחמה, באתר קיבוץ רוחמה - לזכרם הילה כהן וזאב זיוון, על ייסוד רוחמה, באתר הארכיון הציוני, 25 ביולי 2024 אבני מורשת - מחוברים לשימור המקום, אתר הראשונים בנגב אבשלום קור, באופן מילולי: בלומפילד בנגב, גלי צה"ל, 23 ביולי 2025 הערות שוליים ...