עמנואל

עִמָּנוּאֵל הוא יישוב במעמד מועצה מקומית והתנחלות, הנמצא במרכז השומרון כחלק מגוש קנה, הסמוך לגוש דן. במרחק כ-10 דקות נסיעה מעמנואל נמצא כביש 5 המחבר בין גושים אלו. שטח השיפוט של עמנואל נמצא בסמיכות גאוגרפית ליישובים קרני שומרון, נופים, ויקיר, ולכפרים הפלסטיניים ג׳ינסאפוט ודיר איסתיא. בקרבת עמנואל נמצאות הערים אריאל, כפר סבא, פתח תקווה, וראש העין. עמנואל הוקמה בשנת תשמ"ב (1983) במטרה להוות עיר חרדית חדשה בקרבה לגוש דן. כיום היא היישוב היחידי בשומרון אשר נחשב כיישוב חרדי. לאחר שנים רבות של קיפאון בתהליכי הפיתוח, נמצאת כיום בתהליך צמיחה מואץ. סביבה ופיתוח עמנואל נמצאת באזור הררי מיוער אשר מבחינה היסטורית הוא קו הגבול שבין נחלות השבטים אפרים ומנשה. סביב עמנואל קיימים אתרים רבים של עתיקות, וערכי טבע ייחודיים כגון שמורת טבע נחל קנה, ותפוצה רחבה של פרחי דם המכבים האדום. עמנואל היא דוגמה מובהקת ל'עיר מתוכננת' בישראל של ראשית שנות ה-80. דבר זה בא לידי ביטוי בבניית אזור אורבני אשר בו הפרדה בין ייעודי הקרקע השונים (מסחר, מגורים ותעשייה). עם זאת תוכננו מערכות מגורים משוכללות ביותר שמתחשבות בתנאים הסביבתיים ובצרכים המיוחדים של האוכלוסייה החרדית: בנייה המתחשבת בטופוגרפיה ומשתלבת בה, בנייה המאפשרת הרחבה עתידית ללא פגיעה אסתטית במבנה, יחידות המגורים מיועדות למשפחות מרובות ילדים הצורכות חדרי מגורים רבים, וכן פארקים ציבוריים המלווים את הנוף ויוצרים טיילת היקפית. באתר האינטרנט של המועצה, עמנואל מוגדרת כ״עיר מתחדשת״ וכ״יישוב בצמיחה מואצת״. מידי חודש מתפרסמות ידיעות רשמיות באתר המועצה אודות ההתפתחויות השונות. היסטוריה לפי עדויות ארכאולוגיות האזור היה מיושב החל מתקופת הברזל בארץ ישראל. והתגלו בו שרידים גם מהתקופה הצלבנית ומהתקופות האיובית והממלוכית. במרכז הכפר הערבי דיר איסתיא הסמוך לעמנואל, ממוקם מבנה מקאם "נבי איסתיא", שמו בערבית של הנביא ישעיה, אביו של עמנו אל שעל שמו נקרא היישוב. ראשית הקמת היישוב עמנואל נוסדה על ידי חברה בשם "כוכב השומרון" שהוקמה על ידי עסקנים דתיים וחרדים, הבולטים שבהם מוטי זיסר, ברוך שטרנטל וזלמן מרגוליס, בראשית שנות השמונים. החברה רכשה את אדמות היישוב, והחלה בבניתם בשנת 1981, כשבאותה תקופה הוקמו היישובים יקיר ונופים, הנמצאים ממערב ליישוב. בשל התחייבותו של ראש הממשלה מנחם בגין, שלא להקים יישובים חדשים ביהודה ושומרון, היישוב הוגדר בתחילתו כשכונה בקרני שומרון (קרני שומרון ה'). ראשוני התושבים נכנסו לבתיהם ב-1983, חרף איכויותיהם הארכיטקטוניות. התפתחות היישוב נתקלה בקשיים על רקע פיננסי, ובאפריל 1983 מכר זיסר את מניותיו בחברה לשותפיו. בקיץ 1983 התגוררו בעמנואל כ-600 משפחות. במקור תוכננו ביישוב שלוש שכונות, אולם בפועל נבנתה רק חלק מהשכונה הראשונה (שלב א' בתוכנית). באותה העת הוקמה המועצה המקומית ואליהו מירב מונה על ידי משרד הפנים לכהן כראש המועצה הראשון. בתחילת 1985 נתגלעו חילוקי דעות בין השותפים הנותרים בחברת כוכב השומרון, מרגוליס וארנרייך, ועבודות הפיתוח בעמנואל התעכבו. כתוצאה מכך רכש מרגוליס את חלקו של ארנרייך בחברה והבטיח להזרים כספים ולהשלים את הבנייה, אך לא עמד בכך. החברה נתקלה בקשיים וביולי אותה שנה מונה יעקב נאמן לכונס נכסים של החברה. נאמן ניסה לקדם את השלמת הבנייה, אולם נתקל בקשיים שונים, בין השאר העדר היתרי בנייה, וקשיים אלו מנעו את המשך פיתוחה של העיר והרחיקו ממנה אוכלוסייה חזקה. ב־1985 הוכרזה עמנואל כמועצה מקומית. בשנת 1988 הושגה הסכמה עם מוטי זיסר שיזרים 5.3 מיליון דולר לחברה לצורך השלמת הבנייה. לטענת זיסר, כחלק מההסכמה הבטיח משרד השיכון שיקצה לחברה עוד קרקעות לבנייה, אולם קרקעות אלו לא הוקצו. השפעת אירועי האינתיפאדה בשנת 2000 פרצה האינתיפאדה השנייה בארץ ישראל, ובמסגרת פיגוע שאירע סמוך ליישוב ב-12 בדצמבר 2001, שבמהלכו הותקפו כלי רכב ואוטובוס לא ממוגן של חברת דן שהיה בדרכו ליישוב על ידי מטען צד וירי צרורות, נהרגו עשרה אנשים ונפצעו עשרות. בפיגוע נוסף שאירע ב-16 ביולי 2002 בשערי היישוב הותקפו רכבים ואוטובוס ממוגן ירי במטען צד וברימונים וירי מנשק קל נמנו 8 הרוגים וכ־20 פצועים. בחודשים שלאחר הפיגוע העתיקו מקצת מתושבי עמנואל את מקום מגוריהם ליישובים אחרים וביישוב עמדו תקופת מה דירות ריקות ללא דורש. המחירים הנמוכים ומלגת קיום גבוהה שהציעה 'עמותת קרן ידידי עמנואל' הביאו תושבים חדשים ליישוב. בשנת 2003 התגוררו ביישוב 2,400 תושבים. המשך בנייה בעקבות שיפור המצב הביטחוני בישראל, ובשל מצוקת הדיור הגוברת והולכת בציבור החרדי גדל הביקוש למגורים בעמנואל. בשנת 2012 שופצו שני מבנים, שנותרו במצב שלד מאז הקמת עמנואל, והוכשרו כמבנים לקליטת משפחות חדשות. בשנת 2015 נכנסו לעבודה במקום שני יזמים נוספים: חברת הרי זהב וחברת ש.א.ג ולול. שתי החברות החלו בונות מאות יחידות דיור חדשות בעמנואל וביצעו פעולות פרסום ושיווק המופנות לציבור החרדי על קהליו השונים. על פי נתוני הלמ"ס התגוררו בעמנואל 5,450 תושבים בסוף שנת 2023. על פי פרסומים משנת 2024 ישנן מאות יחידות דיור בבניה ובהליכי תכנון שונים. ופרסומים משנת 2025 כבר מספרים על אלפי יחידות דיור שנמצאות בבנייה. צמיחה והישגים בשנת תשפ״ו (2026), בה עמנואל ציינה 45 שנה להיווסדה. נרשמו הישגים היסטוריים בהתפתחות היישוב: על פי נתוני מועצת יש״ע, עמנואל העפילה למקום הראשון בשיעור הצמיחה השנתית במספר התושבים, עם 10.2 אחוזי צמיחה, שזה כמעט פי 10 מממוצע הצמיחה הארצי. תעודת 5 כוכבי יופי הוענקו ליישוב מטעם המועצה לישראל יפה. הועבר תקציב פיתוח חסר תקדים בסך כרבע מיליארד שקלים עבור פארק תעסוקה חדש. מספר שיא של 4700 יח״ד שאושרו לבנייה. לצד עבודות פיתוח והתחלת בנייה בפועל של רחובות שלמים חדשים. נבחר רב יישוב קבוע בהסכמה רחבה, לאחר שנים ללא איוש התפקיד. כלכלה ותעסוקה השכר הממוצע לשכיר בעמנואל הוא 8,487 שקלים (נכון לשנת 2024). בתחום שיפוט המועצה ישנם 120 דונמים של אזורי תעשייה ובהם 64 מפעלים המעסיקים כאלף עובדים. בחודש טבת תשפ״ו (מאי 2026) אושר תקציב פיתוח בסך של 236 מיליון ש"ח על ידי הוועדה המשותפת של רשות מקרקעי ישראל ומשרד האוצר לטובת פארק תעסוקה חדש, דבר זה צפוי להביא למהפכה כלכלית בעמנואל, כך על פי פרסום המועצה. אוכלוסייה לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף מאי 2026 (אומדן), מתגוררים בעמנואל 6,327 תושבים, מתוכם 6,325 תושבי ישראל (מקום 223 בדירוג רשויות מקומיות בישראל). שינוי בגודל האוכלוסייה ‎+3.5% בשנה‏. אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ד (2023-‏2024) היה 33.8%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2023 היה 7,140 ש"ח (ממוצע ארצי: 12,593 ש"ח). האוכלוסייה בעמנואל צעירה מאוד, עם שיעור אזרחים ותיקים של כשליש בלבד מהממוצע הארצי. קהילות בעמנואל ישנם מספר זרמים בולטים מהציבור החרדי ובהם: קהילות ספרדים, תימנים, חסידי סלונים, חב"ד, גור וברסלב ומעט משפחות ליטאים. הליטאים לא מיהרו לאמץ את עמנואל כמקום מושבם בעקבות התנגדותו החריפה של מנהיג הציבור הליטאי דאז, הרב שך זצ״ל להשתתפות בהקמת העיר מסיבות ביטחוניות-תורניות, ולכן ניכר עד היום מיעוט יחסי של בני הזרם הליטאי בתמהיל הקהילתי. בשנת 2010 בהתייחסותו של מנהיג הציבור ליטאי המחליף, הרב יוסף שלום אלישיב זצ״ל לעניין בג״ץ בתי הספר בעמנואל, לא הביע עמדה שלילית לגבי התיישבות בעמנואל. כיום ישנן עשרות משפחות מהזרם החרדי ליטאי המתגוררות בעמנואל. חינוך בעמנואל ארבעה בתי ספר יסודיים לבנים: בית ספר ממלכתי דתי (בהשפעת חב"ד), תלמוד תורה אשכנזי המשתייך לרשת החינוך העצמאי, תלמוד תורה לקהילה הכלל חסידית בראשות הרב שלמה קליין ותלמוד תורה של רשת מעיין החינוך התורני. לבנות קיימים חמשה בתי ספר יסודיים: בית ספר ממלכתי דתי (בהשפעת חב"ד) שהוקם ב-1997, בית ספר בית יעקב של רשת החינוך העצמאי, בית ספר של מעיין החינוך התורני שהוקם בשנת 2007, בית ספר כלל חסידי שמיועד לקהילה הכלל חסידית ובית ספר חסידי שמיועד לחסידות סלונים במעמד של מוסד פטור. בעמנואל תיכון בית יעקב המשתייך למרכז בית יעקב (הסמינר החדש - ליברמן). וכן ישיבה קטנה המשתייכת למוסדות "כסא רחמים". פוליטיקה רב היישוב המכהן הוא הרב משה הללי, אשר נבחר בשנת תשפ״ו (2026) ברוב של 21 קולות ללא מתנגדים. לאחר שנים ללא רב יישוב, אירוע זה מהווה אבן דרך לגיבוש הרוחני והדתי של הקהילה. בעבר ידעה עמנואל ימים פחות מאוחדים, בפרשת ההפרדה בבתי הספר אשר עוררה סערה בסדר גודל ארצי: בשלהי שנת תשס"ז (2007), בלחץ של הורים שבקשו להקים בית ספר נפרד, הוקמה בבית יעקב היסודי מגמה חסידית נפרדת בתוך בית הספר. לצורך כך חולק מבנה בית הספר ואף הופרדה החצר בין שני חלקי בית הספר. עמותת "נוער כהלכה" דרשה לבטל את ההפרדה בטענה שמניעיה עדתיים ומשלא נענתה פנתה לבג"ץ. עורך הדין מרדכי בס נשלח על ידי משרד החינוך לברר את המצב, הוא סיכם: "האם הייתה בפיצול בית הספר אפליה עדתית...תשובתי היא כי שוכנעתי שלא הייתה אפליה כזו" והוסיף, דף 15 פרק 27: "אין לי אפוא אלא להביע צערי על שטעונות כאלא - שבכל מקום שבו אנו מוצאים כי יש להן, הצדקה, לאזור את כל כוחותינו ולהילחם באפליה העדתית מלחמת חורמה - מעולות ונזרקות לחלל האוויר, ומרבות שנאה בישראל, במקום בו אין להן בסיס"י בג"ץ קיבל את העתירה ודרש לבטל את ההפרדה בבית הספר. בעקבות זאת, הוציאו הורי בנות המגמה החסידית את בנותיהם מבית הספר והקימו להן בית ספר פרטי לא חוקי. הפרשה זכתה לתהודה רבה לאחר שחלק מההורים נכלאו על פי פקודת בזיון בית המשפט. החל משנת הלימודים תשע"א פועל ביישוב בית ספר פרטי חוקי (במעמד של מוסד פטור) לבנות המגמה החסידית, שבשנה הראשונה לקיומו לא תוקצב על ידי משרד החינוך או המועצה המקומית, ולאחר השנה הראשונה מתוקצב ככל מוסד פטור אחר. ערך מורחב – בג"ץ בית הספר בעמנואל תחבורה ציבורית התחבורה הציבורית מפותחת במועצה המקומית, יחסית לגודלה. מדי יום יוצאים אוטובוסים לבני ברק, ירושלים, בית שמש, אריאל, נתניה, אלעד וביתר עילית. על ידי החברות תחבורה ציבורית תנופה ואלקטרה-אפיקים. תרבות וספורט לעמנואל תרבות תורנית משגשגת, עם כשלושים בתי כנסת ומרכזים תורניים וקהילתיים שונים. ביישוב ישנו היכל תרבות של המועצה המקומית המשמש לאירועים קהילתיים, ספרייה ציבורית תעודת כבוד של חמישה כוכבי יופי הוענקו לעמנואל מטעם ״המועצה לישראל יפה״, כציון לשבח על רמת הטיפוח והניקיון של המרחב הציבורי ביישוב. ספורט: בעמנואל ישנן טיילות, גני שעשועים לילדים, בריכת שחייה הפועלת בעונת הרחצה בהפרדה כהלכה. פינת חי [דרוש מקור]. ומגרש כדורגל. בשנת תשפ״ו (2026) נחנכה טיילת בשם ״שדרות חיי שלום״, לצד נוף הררי ומסלול ייעודי לרוכבי אופניים. ראשי המועצה אליהו מירב (1985–1990), ראש המועצה הראשון שמואל זייבלד (1990–1996) ישכר פרנקנטהל (1996–2003) אבנר מעטוף (2003–2004) ישעיהו ארנרייך (2004–2008) עזרא גרשי (2008–2018) אליהו גפני (2018–מכהן) גלריית תמונות ראו גם יהודה ושומרון קישורים חיצוניים אתר האינטרנט הרשמי של עמנואל מפת העיר עמנואל באתר הבית עמנואל פרופיל עמנואל נכון לשנת 2023 באתר הלמ"ס פרטים על המועצה, באתר מועצת יש"ע מיכאל יעקובסון, סיבוב בעמנואל – העיר הלא גמורה, בבלוג "חלון אחורי", 4 במרץ 2014 חנני בלייך, ‏מה קרה לחלום העיר החרדית עמנואל בשומרון?, בעיתון מקור ראשון, 6 ביוני 2022 עמנואל (יהודה ושומרון), דף שער בספרייה הלאומית מרדכי עמאר, היסטוריה בעמנואל - קהילת שומרי אמונים תתיישב בעיר. באתר "התיישבות עכשיו", 16 במרץ 2026 הערות שוליים