אנדרטת חטיבת הנגב

אנדרטת חטיבת הנגב היא אנדרטה בתכנונו של האמן דני קרוון, המנציחה את פועלה של חטיבת הנגב של הפלמ"ח במלחמת העצמאות. האנדרטה ממוקמת בראש גבעת גיר במזרחה של באר שבע. היא משלבת אלמנטים של אדריכלות ופיסול, ובנויה בסגנון ברוטליסטי של בטון חשוף. במבנה משולבים 18 אלמנטים סמליים המקושרים לפלמ"ח ולמלחמת העצמאות - מגדל מחורר המזכיר מגדלי שמירה שספגו ירי; אמת מים ובסופה בריכה קטנה המזכיר את הקרב על הגנת צינור המים לבאר שבע; ותעלות המדמות תעלות קשר צבאיות. בבטון ובלוחות נחושת שנקבעו בו חרוטים שמות החללים, סמל הפלמ"ח, יומן המערכה של החטיבה, מרשמי קרבות, פסוקים ושירים. האנדרטה צופה על העיר בכיוון מערב ועל המדבר בכל יתר העברים, ומהווה את אחד מהסמלים המוכרים של הנגב ושל באר שבע. בצמוד לאנדרטה גן לאומי בשטח 295 דונם, בו משומרת חברת הצומח הטיפוסית לחבל הפיטוגאוגרפי הערבתי (איראנו טוראני), ובחודש מרץ ניתן לראות בו פריחה של האירוס השחום. היסטוריה האנדרטה הוקמה בין השנים 1963 ל-1968, במטרה להנציח את החטיבה, שבלמה את פלישת המצרים והגנה על מקורות המים של הנגב. האנדרטה היא פרי יצירתו של דני קרוון, ועבודת הגינון באתר בוצעה על ידי אדריכל הנוף צבי דקל. בריאיון שנתן קרוון על חייו ויצירתו אמר על האנדרטה:"רציתי שהמקום הזה יצור חיים, לא מקום של מוות ואזכרה עם פרחים פעם בשנה. רציתי שאנשים יכבשו את הנוף לא רק ברגליים אלא כיבוש רוחני, רציתי שילדים ישחקו בתוך האנדרטה, שיטפסו עליה".ב-30 באוקטובר 2014, נפתחה במוזיאון הנגב תערוכה על האנדרטה, לציון 50 שנה להקמתה. בשנים 2019–2020 הוצגה במוזיאון תל אביב משחקייה צבעונית לגיל הרך, שעוצבה לפי תבנית האנדרטה, פרי עמלו של שחר פרדי כסלו. אלמנטים באנדרטה כיפת הזיכרון: הכיפה המחוררת תוכננה כמבנה זיכרון לחללים וקרני השמש החודרות דרך החריצים מאירות את שמות הנופלים. צורת המבנה האקוסטית משכה אליה אומנים כגון יהודית רביץ שנהגה לשבת שם ולנגן עם חברים כדי להנות מהאקוסטיקה. מגדל: מגדל תצפית המתנשא לגובה 18 מטר. ההשראה למצפה הגיעה מפסל שיצר אלברטו ג'קומטי ומאמירה של האלוף עוזי נרקיס, ממפקדי החטיבה, שביקש שהמבקרים "יעלו ויכבשו בגופם את הנוף". במהלך הבניה הוסיף קרוון למגדל נקבים בדמות חורי פגזים כדי שיתפקד כחליל רוח וישמיע קינה על הנופלים. בעקבות מספר התאבדויות בקפיצה החליט בשנת 1984 הפסיכיאטר המחוזי להתקין דלת במגדל ולמנוע מהקהל לטפס לראשו. נחש: הנחש קטוע ראש וזנב מבותר שיוצא מבסיס המגדל מסמל את האויב המובס. קרוון הוסיף את מבנה זה בזמן הבניה כדי לנצל את משחקי אור וצל. אמת המים: מובילה מים לבאר קטנה ומסמלת את צינור המים עליו שמרה החטיבה, שיצא מ"מחנה מקורות" בניר עם לישובי הנגב. מרשמי קרבות: בין אמת המים למגדל יצוקות על הקרקע מפות קרב המייצגות פעולות של החטיבה. לקריאה נוספת דני קרוון, "מאירוע היסטורי לצורה פלסטית: אנדרטה לחטיבת הנגב", בתוך: עיצוב, גיליון 32, 1997, עמ' 6 ISSN 0792-6170 "אנדרטאות תש"ח", הוצאת משרד הביטחון, עמ' 143 קישורים חיצוניים מאיה סנדלר, הסיפור שמסתתר בנחש, בצריח ובצינור מים בב"ש, באתר צה"ל, 29 במאי 2025 משחררי באר שבע בשנת 1948 שבים אליה היום - עם בניהם, מעריב, 8 באוקטובר 1968 אנדרטת חטיבת הנגב-הפלמ"ח משקיפה לערב באר שבע, על המשמר, 9 באוקטובר 1968 כהן יולי, מקדש מעט של אהבתנו, סרט דוקומנטרי, 30', 2014 משמעות האלמנטים באנדרטה מוטי פנחסי, תמונות פנורמיות של האנדרטה תמונות ומידע על אנדרטת חטיבת הנגב באתר "נלך" שני ליטמן, 50 שנה לאנדרטת חטיבת הנגב: מה סוד קסמה?, באתר הארץ, 28 באוקטובר 2014 מיכאל יעקובסון, סיבוב באנדרטת חטיבת הנגב, בבלוג "חלון אחורי", 26 במאי 2025 שמעון איפרגן, זעם בעקבות סצנת סקס שצולמה על אנדרטת חטיבת הנגב, באתר מאקו, 8 ביוני 2015 נסים קלדרון, שכול בלי מסתורין: על האנדרטה לחטיבת הנגב של דני קרוון, באתר ערב רב, 25 בפברואר 2020 גילי מרין, ביקור מצולם באנדרטת חטיבת הנגב, באתר הארץ, 30 במאי 2021 אנדרטת חטיבת הנגב, מיזם אבני מורשת הערות שוליים