בסיס רמת דוד

בסיס חיל האוויר רָמַת דָּוִד על-שם האלוף עזר ויצמן או כנף 1 הוא בסיס טיסה של חיל האוויר הישראלי. הבסיס נמצא מצפון מזרח לקיבוץ רמת דוד, כפר יהושע ממערב ובסמיכות למגדל העמק. הבסיס הוא בסיס הטיסה היחיד של חיל האוויר בצפון ישראל. טייסות ויחידות בבסיס מוצבות חמש טייסות: טייסת 109 ("טייסת העמק") המפעילה מטוסי קרב מסוג F-16D ("ברק" דו־מושבי) טייסת 101 ("טייסת הקרב הראשונה") המפעילה מטוסי F-16C ("ברק" חד-מושבי) טייסת 105 ("טייסת העקרב") המפעילה מטוסי F-16D ("ברק" דו-מושבי) טייסת 160 ("טייסת ציידי הצללים") המפעילה כטמ"מים מסווגים בנוסף לטייסות הטיסה פעילות בבסיס יחידות תמיכה שונות: טייסת תחזוקה טייסת תעופה – טייסת התעופה הראשונה בחיל האוויר, הוקמה ב־1953 על בסיס גף תעופה שהוקם ב־1951. טייסת מנהלה יחידת בינוי 302 האחראית על תחזוקת אתרי חיל האוויר בצפון יחידות בעבר טייסת 69 - טייסת "הפטישים" פעלה בבסיס מיולי 1948 עד ספטמבר 1949 כטייסת המפציצים הכבדים של חיל האוויר עם מטוסי Β-17 ("המבצר המעופף"), הועברה לתל-נוף והודממה. לקראת מבצע סיני ב-1956 הטייסת נפתחה מחדש, השתתפה במבצע סיני ואז שוב הודממה. בנובמבר 1969 הטייסת נפתחה מחדש כאחת משתי טייסות הפאנטום/ קורנס (F-4) הראשונות. הטייסת פעלה מרמת-דוד 21 שנה עד להעברתה לחצרים ביוני 1991. טייסת 103 – פעלה בבסיס מיולי 1948 עד מאי 1949 כטייסת תובלה והפצצה. טייסת 110 – פעלה בבסיס מ־1953 עד 2017. הטייסת הפעילה מטוסי F-16 מדגמים שונים, מטוסי A-4 סקייהוק, דה הווילנד מוסקיטו, ווטור וגלוסטר מטאור. טייסת 117 – פעלה בבסיס מ־1953 עד סגירתה ב־2020. הטייסת הפעילה מטוסי גלוסטר מטאור, מיראז' 3 ו־F16. הטייסת נפתחה מחדש ב־2021 בבסיס נבטים כטייסת F-35I אדיר. טייסת 193– פעלה בבסיס מ־1987 עד סגירתה ב־2025. הטייסת הפעילה את מסוקי ה-AS 565 פנתר ("עטלף") במשימות סיור ימי עבור חיל הים. טייסות 199 ו־201 הצרפתית הזמנית – טייסות זמניות שפעלו בבסיס במלחמת סיני (27 באוקטובר 1956 עד דצמבר 1956). טייסת 199 הורכבה מ-18 מטוסי F-84 ת'אנדרג'ט צרפתיים. המטוסים סומנו ברונדל של חיל האוויר הישראלי, אך נשאו על זנבם את סמלי הטייסות הצרפתיות (ראו תמונות: (1)(2)). המטוסים וטייסיהם הצרפתיים הגיעו מבסיס אווירי סיינט דיזייה מלהקי היירוט הצרפתיים: EC. 1/2 Cigognes, EC. 2/2 Côte-d'Or, EC. 3/2 Alsace. טייסת 201 כללה טייסי חיל האוויר הצרפתי שנועדו להטיס מטוסים ישראלים, מפני מיעוט הטייסים הישראלים המוכשרים למטוסים הצרפתיים. גנ"מ 881 ("צלף") – גדוד של מערך הנ"מ שהופקד על הגנת הכנף לאחר מבצע קדש, ומפקדתו עברה לכנף ב־1964. ב־1998 הוסב הגדוד לגדוד מילואים וב־2005 נסגר. טייסת הגליל (טייסת 3) – טייסת שפעלה במהלך מלחמת העצמאות. הטייסת פעלה ברמת דוד מאוקטובר 1948 עד ינואר 1949, כשאוחדה לטייסת 100. שדה מחניים – פעל כיחידה צבאית בכפיפות לבסיס עד 2006. משמש כשח"ר (שדה חירום) 29. שדה לויד הקמת שדה לויד רמת דוד התחיל את דרכו כמנחת מאולתר בשדה תירס, ואחד הטייסים הראשונים שנחתו בו היה סופר הילדים רואלד דאל. הבסיס הצבאי ברמת-דוד הוקם בשנת 1937 על ידי הבריטים בתקופת המנדט הבריטי בארץ ישראל. זהו אחד הבסיסים אשר הוקמו כחלק מתשתיות חיל-האוויר המלכותי, ונועד לשמש כבסיס חלופי לבסיס חיפה שהותקף על ידי מטוסים גרמניים במהלך מלחמת העולם השנייה. שמו המקורי של הבסיס ברמת דוד היה "שדה לויד" על שם סר דייוויד לויד ג'ורג', מדינאי בריטי וראש ממשלת בריטניה. הבסיס מוקם בסמוך לתחנת רכבת העמק השוכנת על קו צינור הנפט שהוביל נפט מכירכוכ שבצפון עיראק אל חיפה. בשנת 1942 הורחב הבסיס ולצורך כך הופקע מוסד כפר עבודה שהועבר לאזור תל מונד. כחלק מההגנה בפני תקיפות אוויר של שדה התעופה הועברו חלק מהפצצות שאוחסנו בבסיס לבונקרים בין גבת לשריד. מלחמת העצמאות ב-22 במאי 1948 תקפו ספיטפיירים מצרִיים את שדה התעופה ברמת דוד בהנחה מוטעית שהבריטים פינו אותו. לטענת המצרים הם התכוונו לתקוף את מנחת מגידו הסמוך ובטעות תקפו את רמת דוד. הם גרמו נזק למבנים, הוציאו מכלל שימוש מספר ספיטפיירים בריטים והרגו ארבעה בריטים. הבריטים העמידו מספר מטוסים במצב הכן בהניחם כי הפוגעים בהם ישובו להתקפה נוספת. כעבור כחצי שעה הופיעה שוב להקה של ארבעה ספיטפיירים. הפעם קדמו אותם הבריטים באוויר ובקרב האווירי שהתחולל, הופלו שני ספיטפיירים מצריים ונגרם נזק לשניים אחרים. אחד הטייסים המצרים נחת נחיתת אונס ליד קיבוץ דליה ונפל בשבי כוחות צה"ל. ב־23 במאי הבסיס הועבר לידי יהושע גילוץ, מפקדה הראשון של הכנף. המסדר הצבאי שנערך נעשה בחיפזון ועד היום נהנית הכנף מההאנגרים הבריטים, המכונים גם דירים תת-קרקעיים ומהתשתיות שנבנו על ידי הבריטים, לרבות "הקולנוע הבריטי". ברמת דוד התמקמו טייסות 69 (טייסת הפצצה ובה שלושה מטוסי B-17 מבצר מעופף) ו-103, שכללה מטוסי תובלה DC-3 דקוטה ומפציצים קלים בופייטר. ב־11 ביוני 1948 הוצא אזור הבסיס באופן רשמי מהמובלעת הבריטית בחיפה. ב-24 בדצמבר 1948, רביעיית מטוסי קרב עיראקיים שנשלחו להפציץ את רמת דוד, הפציצו את קיבוץ משמר העמק השוכן במרחק של מספר ק"מ מהבסיס. הפצצות פגעו בבית הילדים שבקיבוץ, והביאו למותם של שלושה ילדים ואם בהיריון. ימי מדינת ישראל שנות החמישים באוקטובר 1953 מונה עזר ויצמן למפקד הבסיס, וכיהן בתפקיד עד פברואר 1956, אז מונה למפקד בסיס חצור. במהלך כהונתו הורה ויצמן על הקמת טייסת תעופה הראשונה בחיל בפיקודו של מוטי הוד. בשנת 1955, בעקבות עסקת הנשק בין צ'כוסלובקיה לבין מצרים והפרת המאזן האסטרטגי לרעת ישראל, נוצרה אפשרות ממשית לתקיפה אווירית של העורף הישראלי מבלי שתהיה לחיל האוויר יכולת טכנית להגן עליו. במסגרת ההכנות למלחמת סיני, נחתם ב-1956 הסכם בין ישראל לבין צרפת, שבו בין היתר התחייבה צרפת לספק לישראל ואף להפעיל שתי טייסות של מטוסי מיסטר 4A חדישים. המטוסים הגיעו לישראל במבצע יונה באוקטובר 1956, ימים מספר לפני המלחמה, והוצבו ברמת דוד. הזמן הקצר לא הספיק כדי להכשיר את צוותי האוויר הישראליים, ועל כן הוכנו המטוסים להפעלה בידי צוותי אוויר צרפתיים, במסגרת ההסכם. שתי טייסות, מספר 201 ומספר 199, הוקמו והועמדו בכוננות, אולם לבסוף לא נדרשו להשתתף במלחמה. בסופו של דבר פעלו במלחמה מטוסי מיסטר מדגם 2 מבסיס חצור, מוטסים בידי טייסים ישראלים. מלחמת ששת הימים במלחמת ששת הימים פעלה הכנף, בפיקודו של יחזקאל סומך, בהרכב של 3 טייסות: טייסת 117 – מיראז'ים, טייסת 110 – ווטורים וטייסת 109 – מיסטרים. ב־5 ביוני הפיל גנ"מ 881 שלושה מיג-17 סוריים שניסו לתקוף את הבסיס. ב־6 ביוני ניסה מטוס טופולב עיראקי שחדר לישראל לתקוף את הבסיס והופל על ידי גנ"מ 881 ושלישיית מיראז' 3. המטוס הפגוע נפל במחנה עמוס, שם גרם להתפוצצות מאגרי דלק והרג 14 חיילים. מלחמת יום הכיפורים ב-9 באוקטובר 1973, היום הרביעי למלחמת יום הכיפורים, בשעה 03:35 לפנות בוקר, שיגרו הסורים מספר רקטות פרוג-7 לעבר הבסיס במה שכונה אחר-כך "ליל הפרוגים". אחת הרקטות פגעה בבית בשיכון המשפחות של הבסיס וגרמה למותו של דודו דותן (דימנט), טייס סקייהוק. שני טייסים נוספים נפצעו, ופרוג נוסף, שנחת במגורי החיילים, גרם לפציעתם של מספר חיילים. רקטות נוספות פגעו ביישובים סמוכים אך לא גרמו לנפגעים. ההתקפה על רמת דוד הייתה אחד הגורמים שהביאו להחלטה על תקיפת המטכ"ל הסורי בדמשק בהמשך אותו יום. בשעה 7:30 אותו היום יצאו שלושה סקייהוקים מטייסת 110 לתקיפת פורט סעיד, כאשר את המבנה הוביל סגן מפקד הטייסת אברהם וילן, מספר שתיים במבנה היה אל"ם ארלוזור (זוריק) לב, מפקד הבסיס, ומספר שלוש במבנה היה סגן שלמה לירן. השלושה טסו בגובה נמוך לנח"ל ים ומשם לבלוזה. מבלוזה יצאו בגובה נמוך מאוד מעל הביצה. אש נ"מ נפתחה לעבר המבנה, והטייסים החלו לתמרן כדי לחמוק ממנה. זוריק הנמיך, כנראה, תלול מדי, ובהטייה שמאלה נכנס לים התיכון בזווית די תלולה, כקילומטר מהחוף. לא נראו אש או עשן מהמטוס ולא נראה מצנח. מקום קבורתו של זוריק לא נודע עד היום. זוריק היה הטייס הבכיר ביותר שאיבד חיל האוויר. 34 שנים לאחר מותו, ב-19 ביולי 2007 בעקבות המלצת מפקד חיל האוויר, האלוף אליעזר שקדי ואישור שר הביטחון אהוד ברק, התקבלה החלטה להעלות את זוריק לדרגת תת-אלוף לאחר מותו. הטקס התקיים בלשכת הרמטכ"ל רב-אלוף גבי אשכנזי ב-18 בספטמבר 2007. קבלת כלי טיס ב-2 ביולי 1980 התקבלו בבסיס בטקס חגיגי ארבעת מטוסי ה-F-16 ("נץ") הראשונים של חיל האוויר הישראלי: שני F-16A ושני F-16B. המטוסים הוטסו מארצות הברית על ידי טייסי חיל האוויר האמריקני ולוו על ידי מטוס פנטום ("קורנס") ישראלי עם התקרבותם לישראל. הטיסה נמשכה כ-11 שעות, וכללה מספר תדלוקים אוויריים. ב-11 בפברואר 1987 נחתו בבסיס שלושת מטוסי ה-F-16C ("ברק") הראשונים שקיבל חיל האוויר הישראלי. המטוסים הוטסו מארצות הברית על ידי טייסי חיל האוויר האמריקני. שנות התשעים בדצמבר 1996 נזקקו 30 מחיילי הבסיס לטיפול רפואי בעקבות הרעלת מזון לאחר שאכלו בחדר האוכל של הבסיס. המאה ה-21 הבסיס זכה בשנת 2003 בתקן ISO 1401 מטעם המשרד להגנת הסביבה. התקן ניתן על החשיבות שרואה הכנף בכל הנוגע לשמירה הסביבה ובמניעת שפיכת דלקים וחומרים לקרקע. במהלך מלחמת לבנון השנייה ב־2006 היה הבסיס נתון תחת איום הרקטות הארטילריות של חזבאללה. שניים מחיילי הבסיס מטייסת 193 נהרגו בשירותם על ספינת הטילים אח"י חנית שנפגעה מטיל ששיגר חזבאללה מול חופי לבנון. במהלך השרפה בכרמל בשנת 2010, מטוסי הכיבוי הבין-לאומיים שנשלחו לישראל המריאו ותפקדו מהבסיס. בסוף 2017 נסגרה טייסת 110 שהייתה ממוקמת בבסיס. ב־21 ביוני 2021 טייסת 101 חזרה לבסיס רמת דוד, לאחר 65 שנות שירות בבסיס חצור. ב-17 באוגוסט 2021 טייסת 105 חזרה אף היא לבסיס רמת דוד מבסיס חצור. ב-25 בנובמבר 2021 הוענק לבסיס אות הערכה מטעם הרמטכ"ל על פעילותו במב"ם. בהחלטת ממשלה משנת 2014 הוחלט כי הבסיס יהפוך לשדה התעופה הבין-לאומי המשני של ישראל, לאחר נמל התעופה בן-גוריון. בעקבות המאבק נגד הקמת נמל תעופה בין-לאומי בעמק יזרעאל הודיעה שרת התחבורה והבטיחות בדרכים מרב מיכאלי כי תגיש לממשלה הצעה לבטל את החלטת ממשלה זו ולהקים שני שדות תעופה משניים קטנים במקום אחד גדול. ב-24 ביולי 2024 פרסם ארגון החזבאללה סרטון המציג תיעוד של הבסיס כולל מכלי דלק למטוסים, מפקדת טייסת 109, פלטפורמה של כיפת ברזל, מחסני תחמושת, מפקדת טייסת 157, מפקדת טייסת 105, מפקדות טייסות – 101 ו-160, והאזור הטכני של טייסת 193. חזבאללה פרסם גם תמונה של לשכת מפקד הבסיס, וחשף את פרטיו. ב-22 באוגוסט וב-22 בספטמבר 2024 חזבאללה שיגר רקטות רבות בניסיון לפגוע בבסיס, כחלק מהחזית הצפונית של מלחמת חרבות ברזל. בתחילת ספטמבר 2025 נסגרה טייסת 193 שהייתה ממוקמת בבסיס. מפקדי הבסיס שיכון משפחות שיכון המשפחות של הבסיס נחשב באופן רשמי ליישוב ששמו מחנה יהודית. השיכון נקרא על שם יהודית יוסיפוביץ' הגזברית של השיכון. תוכניות עתידיות ערך מורחב – נמל התעופה הבין-לאומי רמת דוד אחת התוכניות שנבחנו לאורך השנים ביחס למרחב בסיס רמת דוד היא הקמת נמל תעופה אזרחי בין-לאומי שישמש כנמל תעופה משלים לנמל התעופה בן-גוריון. בשנת 2014 קבעה ממשלת ישראל כי מרחב רמת דוד הוא המיקום המועדף להקמת השדה המשלים, ובשנת 2026 אושר קידום שדה תעופה בין-לאומי באזור רמת דוד לצד קידום שדה נוסף באזור צקלג. קישורים חיצוניים בסיס רמת דוד, באתר חיל האוויר הישראלי בסיס חיל-האוויר רמת דוד, באתר Global Security הצפונים, באתר חיל האוויר הישראלי כתבה על ההיסטוריה של בסיס רמת דוד, באתר חיל האוויר הישראלי שרון ארגוב, ‏בסיס עם רמה, בטאון חיל האוויר 164–165, יולי 1988, באתר הספרייה הדיגיטלית להיסטוריה ומורשת חיל האוויר טייסת תעופה רמת דוד, שט"ל – חיל האוויר, פברואר 2014, באתר הספרייה הדיגיטלית להיסטוריה ומורשת חיל האוויר הערות שוליים