שערי תקווה

שערי תקווה (שַׁעֲרֵי תִּקְוָה) היא התנחלות ויישוב קהילתי במערב השומרון סמוך לכביש 5, כשלושה קילומטרים ממזרח לקו הירוק ולראש העין. היישוב, שהוא חלק מגוש ההתנחלויות הכולל את אלקנה, עץ אפרים ואורנית, נוסד בשנת 1990 כוועד מקומי עצמאי תחת מועצה אזורית שומרון. במאי 2022 הוכרז על איחודו עם עץ אפרים למועצה מקומית משותפת בשם שער שומרון. היסטוריה שערי תקווה היה היישוב הראשון ביהודה ושומרון שהוקם ביוזמה עסקית פרטית. הוא הוקם על ידי יערי רוזן ורחל רהט, באמצעות חברה בבעלותם בשם "יו"ש השקעות מקרקעין ופיתוח בע"מ". החל מסוף שנות ה-70 של המאה ה-20 יצא רוזן לסיורים ברחבי יהודה ושומרון בחיפוש אחר קרקעות זמינות לרכישה, ונפגש בחשאי עם סוחרי קרקעות פלסטינים. בשנת 1980 רכש ביחד עם שותפתו רחל רהט את הקרקעות שבתחום הכפר עזון עתמה שמאוחר יותר הוקמו עליהן היישובים שערי תקווה ועץ אפרים. עם רכישת הקרקעות הם החלו בקידום תוכנית בנין עיר וחלוקת השטח למגרשים לבניה פרטית. כמו כן החלו לשווק את הקרקעות באמצעות אסיפות ופגישות ברחבי המדינה, כדי לשכנע אנשים לרכוש מגרשים לבניית בתים פרטיים במחיר של בין 2,000 ל-4,000 דולר לדונם ועלות בנייה שהיא שליש מהעלות בתחומי הקו הירוק. לאחר שנתיים של שיווק, כל המגרשים נרכשו, ובינואר 1982 נערך טקס עליה לקרקע. רוכשי המגרשים נדרשו לבנות את הבתים בעצמם במתכונת של "בנה ביתך" בנוסף שילמו 5,000-6,000 דולר על פיתוח התשתיות: כבישים, ביוב, מים, וחשמל לחברה נוספת בבעלות רוזן ורהט - "החברה לפיתוח שכונות מגורים ביו"ש בע"מ". ואלף דולר כ"הלוואה" למשרד החינוך והתרבות להקמת גני ילדים ובתי־ספר, כסף שהיה אמור להיות מוחזר לוועד המקומי ביישוב כאשר יתקבל תקציב ממשלתי. עד אוקטובר 1982 כבר היו 50 בתים בבנייה. בשנת 1983, שלוש משפחות הראשונות עברו להתגורר ביישוב. כמו כן הוקמה עמותה של המשתכנים ביישוב. שמו של היישוב "שערי תקווה" נבחר משום שהוא ממוקם ליד כביש 5 המוביל לפרוורי פתח תקווה. בשנת 1984, החלו רוכשי הקרקעות להתלונן על עיכובים בפיתוח היישוב, ניהול כספי לא תקין, בעיות ברישום הבעלות על הקרקע ועל כך שאין עדיין תוכנית מתאר. בנוסף הוגשו שתי בקשות לפירוק לחברות של רוזן ורהט, מצד מתיישבי גני מודיעין (יישוב נוסף שייזמו רוזן ורהט) על כך שאף על פי ששילמו על פיתוח תשתיות, הם לא הוקמו. ומצד חברת רסקו, בנוגע לשטח קרקע בכפר חארס ליד שכם, שנרכש עם הבטחה שיש היתר עסקה מהמנהל האזרחי על בעלות, אף על פי שלא הייתה ברשותם. בספטמבר 1984, נפתח הליך בבית המשפט המחוזי בתל אביב שהוביל זמן מה לאחר מכן למתן צו פירוק ל"יו"ש השקעות מקרקעין ופיתוח בע"מ", שהכונס הרשמי משמש כמפרק החברה. הסכסוך המשפטי נמשך כעשרים שנה והגיע לדיון עד בית המשפט העליון. לאחר שנתיים של עיכובים, פנו רוכשי הקרקעות למשרד השיכון וביקשו שיקבל עליו חסות ופיקוח על הנעשה בשטח, המשך הפיתוח של היישוב נעשה בסיוע ממשלתי. בזמן האינתיפדה הראשונה בשנים 1988–1989 יידו תושבים מהכפר השכן עזון עתמה אבנים ובקבוקי תבערה לעבר היישוב מטרים ספורים מבתי שערי תקווה (ביישוב עוד לא הייתה גדר היקפית). בתגובה נכנסו התושבים לכפר מספר פעמיים ופגעו ברכוש. לאחר הסכם אוסלו ב' סווגו הכפרים הסובבים את היישוב, עזון עתמה, בית אמין וסניריא, כשטח B. עם זאת מספר בתים ביישוב נבנו לאחר ההסכם על אדמות הכפר עזון עתמה בשטח B. בזמן האינתיפדה השנייה בשנת 2003 החלה ישראל בהקמתה של גדר הפרדה. משולש הכפרים עזון עתמה, בית אמין וסניריא בותר על ידי הגדר, תוך אובדן חלק מהשטחים החקלאיים שלהם. הכפר עזון עתמה מנותק משאר הרשות הפלסטינית על ידי גדר ההפרדה תוך השארת שערי תקווה בצידו ה"ישראלי" של המכשול (אך מוקפת בשלושה צדדים על ידי הגדר). הדרך היחידה המקשרת את תושבי הכפר עם שאר הרשות היא שער בגדר, שפתוח רק בשעות היום. בשנת 2007 הועלתה הצעה לאחד את שערי תקווה, עץ אפרים, אלקנה ואורנית לישות מוניציפלית אחת. לאור התנגדות חלק מהתושבים ביישובים ההצעה ירדה לבסוף מהפרק. איחוד עם עץ אפרים נעשה לבסוף בשנת 2022. בשנה זו מנתה אוכלוסיית שערי תקווה למעלה מ-6,100 תושבים. מאפיינים אוכלוסיית היישוב מעורבת, וכוללת חילונים ודתיים. הבנייה היא ברובה בתים צמודי קרקע, חלקם דו-משפחתיים. ביישוב מספר גנים ומעונות יום, בית ספר יסודי ממלכתי-דתי ובית ספר שמונה-שנתי ממלכתי. תלמידי הכיתות העל-יסודיות לומדים בתיכון "אורט" אורנית, באולפנה ובישיבת אלקנה. בין השירותים החברתיים ניתן למנות מתנ"סים, חוגים, מועדוני נוער, שתי תנועות נוער - האיחוד החקלאי ובני עקיבא, ספרייה ומועדון ספורט שבו בריכה ומגרשי טניס. בנוסף, ביישוב מרכז מסחרי, מרפאות ושירותי דת שונים. היישוב זכה בחמישה "כוכבי יופי" בתחרות "קריה יפה" של המועצה לישראל יפה. בשנת 2011 נבנה ספסל באורך של 320 מטרים בקרב על שבירת שיא גינס. תנועות נוער ביישוב פועלות שתי תנועות נוער, אחת לנוער החילוני, האיחוד החקלאי. בשנת 2009 נסגר סניף האיחוד החקלאי עקב סכסוך בין ועד היישוב להנהלת התנועה. בעקבות זאת עברו בני הנוער החילונים אל שבט תנועת הצופים ביישוב הסמוך אורנית. לאחר עשור, בשנת 2019, נפתח הסניף בשנית, מתוך מחשבה כי מוטב שהנוער החילוני ביישוב יפעל גם הוא לתרומה לקהילה המקומית ולא לקהילות מחוץ ליישוב. כיום,[דרושה הבהרה] השכבות הצעירות ברובן נכנסו לתנועה ואילו חלק גדול מהנוער החילוני משכבות ו-י״ב ביישוב עדיין חלק מתנועת הצופים באורנית. השנייה היא בני עקיבא, סניף שערי תקווה. סניף זה החל את פעילותו בשנת 1985. בשנת 2016 עבר למשכנו החדש באזור גבעת דוד, בתרומת הפילנתרופ היהודי-בוכרי יעקב מטאטוב שקבע את משכנו ביישוב בראשית 2025. הסניף מונה כיום כ-400 חניכים ומדריכים, ונחשב אחד הסניפים הגדולים בארץ עם ממוצע של 53 חניכים בשבט. צוות סיירת נחשון של הסניף מסייע רבות למען הקהילה במיוחד בהקמת ימי הולדת לילדים מעוטי יכולת/עם קשיים חברתיים, ארגון משלוחי מזון לחיילים ועוד, צוות סיירת נחשון של הסניף מונה כ־60 חברי צוות פעילים שתורמים לקהילה מתוך אמונה בשיפור איכות החיים ביישוב. סמל היישוב הסמל נבחר על ידי ועד היישוב וכולל את המוטיבים הבאים: היונה - הכמיהה לשלום ההרים - הרי השומרון בהם שוכן שערי תקווה הים - מסמל את המרחק הקצר בין היישוב לים התיכון שער השומרון ערך מורחב – שער השומרון במאי 2022 חתם אלוף פיקוד מרכז יהודה פוקס על הצו לאיחוד הוועדים היישובים ובכך הושלם המהלך לאיחוד וועדי היישובים שנרקם כשבע שנים וקיבל את תמיכתם ואישורם של שרת הפנים איילת שקד ושר הביטחון בני גנץ. על פי נתוני הלמ"ס, ערב ההכרזה על האיחוד בין וועדי היישובים והפיכתם למועצה מקומית אחת היו בשערי תקווה כ-6,000 תושבים, ובעץ אפרים כ-2,500 תושבים. קישורים חיצוניים אתר האינטרנט הרשמי של שערי תקווה שערי תקווה, ברשת החברתית פייסבוק שערי תקווה (יהודה ושומרון), דף שער בספרייה הלאומית אלבום תמונות מהיישוב. הערות שוליים