ישיבת קול תורה

ישיבת קול תורה היא ישיבה חרדית-ליטאית השוכנת בשכונת בית וגן בירושלים. הישיבה נוסדה בידי הרב יחיאל מיכל שלזינגר והרב ברוך קונשטט. כיום עומדים בראשה בנו של הרב שלזינגר, הרב משה יהודה, ונכדו, הרב שלמה. הישיבה מורכבת מישיבה גדולה, ישיבה קטנה וכולל אברכים. תולדות הישיבה ישיבת "קול תורה" נוסדה בירושלים בשנת ה'תרצ"ט (1939) על ידי רבנים יוצאי גרמניה - הרב יחיאל מיכל שלזינגר, יליד המבורג (ששימש קודם לכן כמורה הוראה ור"מ בפרנקפורט) והרב ברוך קונשטט אב"ד וראש ישיבה בעיר פולדה עבור נוער שעלה ממערב אירופה. הישיבה הוקמה בעקבות אירועי "ליל הבדולח", עבור יוצאי גרמניה שעלו לארץ ישראל. מלכתחילה נוסדה הישיבה במתכונת הישיבתית של ישיבות ליטא והונגריה ובדרך הלימוד הליטאית, אולם היא הייתה מושפעת במידה מסוימת מהגותו של הרש"ר הירש ומאסכולת "תורה עם דרך ארץ" שאותה ייסד והייתה נפוצה בישיבות בגרמניה. בשנותיה הראשונות, הורשו תלמידים ממשפחות יוצאי גרמניה ללמוד להשלמת בגרויות, במקביל ללימודיהם בישיבה, זאת במטרה למנוע מהם ללכת לתיכונים. הישיבה התייחדה בכך ששפת הלימוד הייתה עברית (ולא יידיש) ושחלק מסדרי הלימוד הקבועים בה היו שיעורי תנ"ך. שמה של הישיבה ניתן לה על ידי הרבנית מטל שלזינגר, רעייתו של ראש הישיבה, שאמרה כי "קול לימוד התורה של בעלה ערב לה יותר מכל התענוגות הגשמיים שהותירה אחריה בגרמניה". יהודי ירושלים בני היישוב הישן, שלא הורגלו לסוג זה של ישיבות, נהגו לכנותה בעוקצנות: "קולטורה", שמשמעותה תרבות בלועזית. חבר הרבנים של הישיבה כלל את: הרב יונה מרצבך רב העיר דרמשטאדט, הרב יוסף יהודה ריינר, יוצא סלובקיה, והרב חיים יוסף יעקבוביץ ששימש כר"מ בישיבת פרנקפורט יחד עם הרב שלזינגר, ועלה ארצה בה'תרצ"ד. בשנתה הראשונה למדו בישיבה 14 תלמידים, ובשנה שלאחריה כבר היו למעלה מ-50 תלמידים. בין השנים ה'תש"ו-ה'תש"ח, קלטה הישיבה נערים ניצולי השואה, בעיקר יוצאי גרמניה, טרנסילבניה והונגריה, אך גם ממדינות אחרות במזרח אירופה, שהגיעו ארצה כמעפילים או במסגרת עליית הנוער. בחלוף השנים השתנה הקו הלימודי בישיבה והיא הפכה לישיבה ליטאית לכל דבר, במתכונת דומה לשאר הישיבות הגדולות במגזר החרדי. למרות זאת נשמרו בה מסורות מסוימות האופייניות ליהודים יוצאי גרמניה. כמו כן, עד לסוף שנות ה-70 היו בישיבה הקטנה והגדולה יחד רק שש כיתות (ללא קיבוץ), ובהמשך פנו הבחורים לישיבות אחרות. התלמידים ממוצא ליטאי עברו בעיקר לפוניבז' ולחברון, והתלמידים ממוצא חסידי עברו בעיקר לישיבת טשיבין. בשנת ה'תש"ט נפטר ראש הישיבה הרב שלזינגר. ובמקומו מונה הרב שלמה זלמן אוירבך, תפקיד שבו שימש במשך 46 שנה (לצידם של הרב ברוך קונשטט ובהמשך בנו הרב אלחנן משה קונשטט). תפקיד זה כלל את מסירת השיעור לשתי הכיתות הגבוהות (ה'1 וה'2) ובחינה חודשית לכל כיתה. עם פטירתו של הרב אוירבך בשנת ה'תשנ"ה (1995), מונה תחתיו בנו של ראש הישיבה הראשון, הרב משה יהודה שלזינגר, ובשנת ה'תשע"ז (2017) התמנה בנו, הרב שלמה שלזינגר לכהן לצדו בראשות הישיבה. בתפקיד משגיח בישיבה הגדולה שימש הרב גדליה אייזמן החל משנת ה'תש"ד, כשאיתו מכהן הרב גבריאל לרר. בשנות השמונים הפסיק הרב אייזמן את שיחותיו, ובמקומו מונה הרב יצחק ירוחם בורודיאנסקי, חתנו של הרב אוירבך, למסור שיחות ו"ועדים". במשך 20 שנה היה הרב שלמה וולבה מוסר שיחה שבועית בישיבה במוצאי שבת. באופן חריג ביחס לישיבות ליטאיות, בישיבה מכהנים גם אנשי צוות ספרדים. הנהלת הישיבה אינה נוטה בדרך כלל להתערב בסדר יומם של התלמידים, ובכך נחשבת הישיבה לנטולת פיקוח באופן יחסי, אך ישנה הפקדה מחמירה כלפי טלפונים סלולריים שאינם כשרים. בנוסף חל איסור על תלמידים ללמוד נהיגה. מנהל הישיבה בין השנים ה'תשמ"ט-ה'תשע"א היה בנימין ליבסקינד. כיום משמש בתפקיד ישראל ברלין בנו של הרב מנחם צבי ברלין. בנייני הישיבה בתחילה השתכנה הישיבה בבית כנסת בשכונת משכנות ישראל והפנימייה שוכנה במבנה שכונה "בית הריס", בהמשך עברה הישיבה לשכונת שערי חסד והפנימייה וחדר האוכל שכנו במבנה שכונה "בית סבא" ברחוב המלך ג'ורג' 47 (שהוסב בהמשך למלון ארץ ישראל). עם ההכרזה על הקמת אזור ביטחון ב' בפברואר 1947 פונה בית סבא, ובהשתדלות הרב הרצוג אצל הבישוף האנגליקני של ירושלים השתכנה הפנימייה באופן זמני באגף של ירושלים קולג' לבנות ברחוב אוסישקין, שבהמשך היה למשכנו של בית הספר אוולינה דה רוטשילד. הישיבה המשיכה בלימודים סדירים במהלך מלחמת העצמאות ולמדו בה באותה עת כ-120 תלמידים. בשנת ה'תשי"ז עברה הישיבה למשכן קבע בשכונת בית וגן, למבנה שתוכנן על ידי האדריכל יוסף שנברגר. בעקבות הגידול במספר התלמידים הפך לאחר כחמש שנים המבנה הראשון לשמש כפנימייה לתלמידים, ובצמוד לו נבנו שני בתי מדרש - לישיבה הקטנה ולישיבה הגדולה. בשנים 2000–2003 (תש"ס-תשס"ג) בנתה הישיבה אגף לימוד חדש וביצעה שינויים במבנים הקיימים, בשנת 2020 נבנתה קומה נוספת בישיבה. בישיבה הגדולה לומדים כארבע מאות תלמידים. ובישיבה קטנה כשלוש מאות תלמידים, וכולל אברכים. בישיבה קבוצה של תלמידים מחו"ל. מנהגים מיוחדים בישיבה בשנותיה הראשונות של הישיבה, התבטא אופיה ה"יקי" גם במנהגי הישיבה. למשל, נאמרו בישיבה הפיוטים בתפילה בשבתות ובחגים. בנוסף, נהגו להוסיף מזמור תהלים בט"ז בחשוון, לזכר ליל הבדולח. מאוחר יותר, עם השינוי באופי הישיבה השתנו גם מנהגים אלה, אך למרות היות הישיבה כיום ישיבה ליטאית מובהקת, היא ממשיכה לשמר כמה מנהגים וניגונים "יקיים" שהנהיגו מקימיה ואינם מקובלים בישיבות ליטאיות אחרות. מנהגים אלה כוללים למשל: שירת הפיוט "יגדל" בימים טובים ובימים נוראים בסוף התפילות בניגון בנוסח פרנקפורט. לא פותחים את ארון הקודש באמירת אבינו מלכנו החנוכייה מוצבת במרכז קדמת בית המדרש (ולא כדעת המשנה ברורה, שיש להעמידה סמוך לכותל). ר"מים בישיבה הרב בן ציון בורודיאנסקי - בנו של הרב אפרים בורודיאנסקי, אחיו של המשגיח הרב יצחק ירוחם בורודיאנסקי וחתנו של הרב יחיאל מיכל שלזינגר הרב רפאל צבי וולפין - חתנו של ראש הישיבה הרב משה יהודה שלזינגר הרב אליעזר יחיאל קונשטט, בנו של הרב אלחנן, ראש הישיבה לשעבר. הרב אברהם מאיר שטיינפלד הרב יצחק דב שכטר הרב מיכאל וינקלר הרב יהודה אורלנסקי ר"מים בעבר אנשי צוות נוספים הרב יעקב שטיינהוז האחראי על תלמידי חו"ל הרב יהושע שרבאני האחראי על סדר ב' הרב מנחם רוטנברג שימש כמשגיח קטן, ולאחר מכן שימש כיועץ לבחורי הישיבה עד לפטירתו ב-3 באפריל 2025. ארגונים בישיבה "כח צביקה" - בין הארגונים שבלטו בישיבה, נקרא על שם בחור בשם צביקה פליגלמן שסבל משיתוק, חברי הכח דאגו לכל תפקודיו הרגילים, הארגון נוסד לפני שלושים שנה והיו חברים בו כארבעים בחורים, הכוח ארגן "ועדים" - שיחות מוסר לקבוצות קטנות, אשר בו התארחו רבנים ומשגיחים מפורסמים, הכח הוציא מעת לעת קונטרסים מאת פליגלמן ודברים שנאמרו בוועדים. הכח נסגר עם פטירתו בז' אב תשפ"ד. "תומכי תורה - זכר דוד" ארגון המסייע לבחורים קשיי יכולת בטפולים רפואיים, סיוע כספי, ביגוד ועוד, הת"ת הוקם על ידי בני פישר יו"ר ארגון מגן לחולה, והיה הת"ת הראשון בעולם הישיבות. "יחי ראובן" בימי שישי רוב הבחורים לא היו לומדים בישיבה אלא היו הולכים ללמוד במסגרות אחרות. לשם כך הקים הרב יהושע שרבני (מרבני הישיבה) ארגון לזכר אביו, אשר הביא לכך שמחצית מבני הישיבה משתתפים בארגון, הארגון מקיים שבת במקום נופש, סעודות מלווה מלכה ועוד. ישיבה קטנה ערך מורחב – ישיבת קול תורה לצעירים הישיבה קטנה, הכוללות פנימיה, היא מהישיבות הגדולות בירושלים, הישיבה שולחת בכל שנה רבים מתלמידיה המסיימים את הישיבה, לישיבות גדולות מובחרות. המשגיח בישיבה הוא הרב אביעזר שפירא, רב בית המדרש של חסידות דרוהוביץ'. בעבר לימדו בישיבה רבנים שונים, ביניהם: הרב יוסף יהודה ריינר מרבני הונגריה, הרב משה קופשיץ, הרב ישראל גנס, הרב יעקב רבינוביץ תאומים והרב שלמה ברויאר. הרב יחזקאל קורן היה מראשי הישיבה והרב דוב זאב שטיינהוז היה המשגיח בישיבה. בוגרי הישיבה לקול תורה אלפי בוגרים בישראל ובקהילות היהודיות בעולם. במהלך השנים הוקמו בבני ברק ובמודיעין עילית, בתי כנסת המיועדים לבוגרי הישיבה, שבהם מתקיימים מנהגי וניגוני התפילות כמנהג הישיבה. מעת לעת מגיעים אליהם רבני הישיבה למסור שיעורים ושיחות מוסר. בוגרים ידועים ספרים בהוצאת הישיבה הישיבה יוזמת מעת לעת את הוצאתם לאור של חידושי התורה שנכתבו על תלמידי ורבני הישיבה: קול התורה - מכות - חידושי תורה על מסכת מכות שנתחדשו על ידי תלמידי ישיבת קול תורה (מיכאל בוכניק עורך ראשי, ה'תשנ"ג) קול התורה ב"ק - מאמרים, חידושים, ביאורים מרבני ישיבת קול תורה (מיכאל בוחניק עורך ראשי, ה'תשנ"ו) קול התורה - מאמרים, חידושים, ביאורים מרבני ישיבת קול תורה (מיכאל בוחניק עורך ראשי, ה'תשס"ג) שערי גיטין חידושי תורה על מסכת גיטין מתלמידי הישיבה (חיים שפירא עורך ראשי, ה'תשס"ו) שערי כתובות חידושי תורה על מסכת כתובות, מתלמידי הישיבה (חיים שפירא עורך ראשי, ה'תשס"ז) תורה מהיכל - קידושין מערכות תורניות על מסכת קידושין שנתחדשו על ידי תלמידי הישיבה ונמסרו מפיהם בבית המדרש בפני כל בני הישיבה (אליעזר שופט עורך ראשי, ה'תשס"ט) תורה מהיכל - בבא קמא מערכות תורניות על מסכת בבא קמא שנתחדשו על ידי תלמידי הישיבה מפיהם בבית המדרש בפני כל בני הישיבה (אליעזר שופט עורך ראשי, ה'תש"ע) קול התורה - גיטין - חידושי תורה של התלמידים, התשע"ט קישורים חיצוניים ישיבת קול תורה (ירושלים), דף שער בספרייה הלאומית שיחות ושיעורים מרבני הישיבה בקול הלשון שלוש שנים ישיבת קול תורה, הצופה, 17 ביולי 1942 ישיבת "קול תורה" בירושלים, הצופה, 27 ביוני 1947 מנחם לאבל, הקול - "קול התורה", שערים, 26 בנובמבר 1954 ישראל שפירא, ‏מי מנע את הכינוס הצה"לי בישיבת קול תורה?!, באתר כיכר השבת, 9 באפריל 2025 מיכאל יעקובסון, סיבוב בישיבת קול תורה בשכונת בית וגן, בבלוג "חלון אחורי", 30 בינואר 2019 קול התורה - מאסף תמונות ומסמכים של ישיבת קול תורה לדורותיה, ירושלים: ישיבת קול תורה, תשס"ו, באתר אוצר החכמה מגלות לגאולה סרט תדמית על "קול תורה" תחילת שנות האלפיים, סרטון בערוץ "ועד הידידים", באתר יוטיוב (אורך: 8:14) הכנסת ספר תורה - ישיבת קול תורה - ר"ח אדר ב' תשע"ט, סרטון בערוץ "shiezoli", באתר יוטיוב (אורך: 15:14) מנחם לאבל, הקול - "קול התורה", שערים, 26 בנובמבר 1954 הערות שוליים