נחשון (קיבוץ)

נַחְשׁוֹן הוא קיבוץ בעמק איילון, סמוך לקילומטר ה-37 של כביש 3, דרומית למודיעין, המשתייך למועצה אזורית מטה יהודה. הקיבוץ נמצא מערבית למחלף לטרון, מזרחית למושב בקוע וצפונית לקיבוץ הראל. היסטוריה הקיבוץ הוקם בל"ג בעומר תש"י, ב-5 במאי 1950, על ידי אנשי גרעין גבולות של "השומר הצעיר" מתל אביב, קריית חיים, פתח תקווה וראשון לציון, שעברו הכשרה בקיבוץ אילון ובקיבוץ בית אלפא, והתיישבו על הגבעה "משלט 200" – שהייתה משלט-צבאי בזמן מלחמת השחרור. ביום העלייה על הקרקע הונפה סיסמתו של מאיר יערי "לא עייפי-דרך, כי אם מפלסי-נתיב", שהפכה להיות אחד מסמלי הקיבוץ. בתחילה נקרא המקום קבוץ ט"ז, זאת מאחר שהיה הגוף המגשים ה-16 של התנועה החינוכית של השומר הצעיר בארץ ביוני 1950 נקבע בהצבעה בשיחת קיבוץ שמו של הקיבוץ – נחשון – על שם מבצע נחשון בו נפרצה הדרך לירושלים הנצורה. השנים הראשונות התאפיינו בקשיים רבים. במהלך עשר השנים הראשונות עזבו את הקיבוץ חברות וחברים רבים, אך בהמשך נקלטו גרעיני חברים נוספים. עד למלחמת ששת הימים שכן הקיבוץ סמוך לגבול עם ירדן, ועל עיבוד חקלאי בשטח ההפקר התקיימו עימותים בין ישראל לירדן. בתחילת שנות-השישים החל סיפוח משמעותי של שטחי-הפקר משני הצדדים שהגיע לשיאו בשנת 1965, בקריאה של האו"ם להפסיק את החריש ועיבוד קרקעות משני צידי הגבול. המתח הגובר בין הצדדים הגיע לשיאו ב"מלחמת הטרקטורים" באוקטובר 1965, כאשר תושבי הכפר הערבי עמואס החלו בחריש בשטח נרחב מצפון לכפר עם 4 טרקטורים, בעקבות הודעת השלטונות הירדנים, ובליווי חיילי הלגיון. בתגובה להתעלמותם מתלונה שהוגשה לוועדת שביתת הנשק, פנה הצבא לקיבוצים שעלבים, נחשון, הראל, חולדה וצרעה, בבקשה לחרוש שטחים נרחבים מצפון לאזור בו חרשו הכפריים הירדנים, בסיוע תגבורת חיילים שנשלחה לאבטח אותם. כשנה וחצי אחרי האירוע, ב-5 ביוני 1967, פרצה מלחמת ששת הימים. ב-6 ביוני, יומה השני של המלחמה, כבשה חטיבת קרייתי את משטרת לטרון ללא נפגעים. תושבי שלושת הכפרים הערביים שהיו באזור, עמואס, יאלו ובית נובא, גורשו והכפרים נהרסו, והגבול הורחק עשרות קילומטרים מזרחה. פרשה נוספת שנקשרת למלחמת ששת הימים באזור מתייחסת לסיפור קבורתם של חיילי הקומנדו המצרי. במהלך המלחמה הוחדרו לשטח ישראל עשרות לוחמי עילית של הקומנדו המצרי שנועדו לפגוע בבסיסי חיל האוויר. הכוח נלכד באזור עמק איילון וחייליו נהרגו, כאשר כ-80 מהם נקברו בסתר בקבר אחים סמוך לקיבוץ. בשנת 1972 הפסיק הקיבוץ להיות "יישוב סוכנות", ועבר לניהול עצמאי. ב-1 בינואר 2006 עבר הקיבוץ תהליך שינוי ממודל-שיתופי למודל-מופרט, והפך ל"קיבוץ מתחדש". השינוי כלל מעבר לשכר דיפרנציאלי, הפרטת מרבית השירותים בקיבוץ, וקידום תהליכי שיוך דירות לחברים. בשנת 2026 כלל הקיבוץ כ-600 תושבים, מהם כ-300 חברים. כלכלה הקיבוץ המופרט עוסק בגידול חומוס, חיטה וגפנים. ובקיבוץ גם לולי תרנגולות גדולים. בשנת 1983 הוקם בקיבוץ מפעל א.ר.ן (אריזות נחשון) לייצור אריזות גמישות אספטיות (סטריליות) לאחסון והובלה של משקאות ומזון בטכנולוגיית Bag In BoX (BIB). במפעל מועסקים כעשרים מחברי הקיבוץ ועוד כתשעים עובדים שכירים, ולו מפעלי ייצור גם בספרד ובקרוליינה הדרומית בנוסף, פועל בקיבוץ חברת תכנון המטבחים "נחשון תכנון מטבחים". החברה נוסדה בשנת 1976 והיא החברה הגדולה והמובילה בתחום תכנון מערכות מזון בארץ. בחברה עובדים היום 15 איש מתוכם 12 חברי ובני קיבוץ נחשון. בשנת 1996 הוקמה בקיבוץ מחלבת "צאן נחשון" ששימשה לייצור גבינות מחלב כבשים. בשנת 2006 מחלבות "גד" נכנסו כשותפים, והקימו יחדיו את מחלבת "גדישון", שנרכשה במלואה על ידי חברת "גד" בשנת 2014, ומייצרת גבינות מלוחות מחלב כבשים, וחלב בקר. בשנת 1998 הוקם בקיבוץ "יקב נחשון". היקב הוקם כיקב בוטיק ביתי שייצר בין 10,000 ל-15,000 אלף בקבוקי יין בשנה, ביניהם יין "פושקין", יין "סלע" ויין "איילון". לאחר מספר שנים של הפעלה לא סדירה, החל לפעול בקיבוץ, מאז שנת 2013, יקב שורק, שהוקם בשנת 1994 כיקב בוטיק במושב טל שחר, הסמוך לקיבוץ נחשון. היקב מפעיל גם בית ספר מקצועי לעשיית יין, הפועל לחינוך ולימוד תורת עשיית היין. בשטח הקיבוץ פועל גם פארק מיני ישראל המשלם דמי שכירות לקיבוץ. תרבות ואמנות בקיבוץ נחשון פעלו ופועלים מספר אמנים בולטים שיצירותיהם מלוות את חיי הקיבוץ לאורך שנותיו. האמן, שדמי (אברהם שדה), חבר הקיבוץ וממקימיו, הקים בקיבוץ, בשנת 1971, סטודיו לזכוכית אמנותית ולויטראז', בו הוא ממשיך ליצור למעלה מחמישים שנה. יצירת הויטראז' הראשונה שלו, "שיבולים באור" אותה יצר כבר ב-1968, נמצאת בכניסה לחדר האוכל של הקיבוץ. יצירותיו של שדמי מעטרות מבנים רבים בתוך הקיבוץ, ובבתי כנסת, כנסיות ובניינים ציבוריים רבים נוספים ברחבי הארץ ובעולם. יצירותיו הבולטות מוצגות בסקר אמנות הקיר שנערך ביד יצחק בן-צבי ובמועצה לשימור אתרי מורשת בישראל. חברת קיבוץ נוספת, ממקימי הקיבוץ, שהייתה אף מזכירת הקיבוץ שנים רבות, הייתה הסופרת, המשוררת והעורכת מירה מאיר, שזכתה להכרה במיוחד בתרומתה לספרות הילדים העברית, ואשר חלק ניכר מספריה ושיריה התבססו על הווי הקיבוץ ועל אירועים שהתרחשו בקיבוץ. חלקם של שיריה המולחנים הולחנו על ידי אברהם זיגמן, שהיה אף הוא חבר קיבוץ נחשון בצעירותו. בין מקימי הקיבוץ נמנה גם הצייר אורי אליעז, שהיה חבר הקיבוץ מיום הקמתו עד שנת 1960, ואשר הקים בקיבוץ את ענף הצאן. ברחבי הקיבוץ מוצבות יצירות אמנות רבות של חברי הקיבוץ בעבר ובהווה. דמויות התיל וכבשי העץ של חבר הקיבוץ מיקי טרופר ניצבות ב"גן הפסלים" בקרבת חדר האוכל. באותה הרחבה וברחבי הקיבוץ והסביבה מפוזרים פסלי האבן של חגי בז, חבר הקיבוץ שנפטר בשנת 1994. ברחבת הכניסה למזכירות הקיבוץ ולחדר האוכל נמצא גם תבליט בטון בשם "עבר, הווה, עתיד" – יצירתה של חברת הקיבוץ שושנה לב. התבליט הוצק במקור בשנות השישים על קיר חיצוני של המבנה השני בקיבוץ. בשל הסבה של הבית למגורים והליך שיוך הדירות, הועבר התבליט, לאחר ניסור הקיר, לרחבת חדר האוכל. יצירות נוספות של הציירת שושנה לב מצויות גם בחדר האוכל וברחבי הקיבוץ. כמו כן, פעלה בקיבוץ בשנים 1994–2009 גלריה בשם "גלריה נחשון" שהאוצרת שלה הייתה חברת הקיבוץ יעל קיני. בגלריה הוצגו עשרות תערוכות מתחלפות של אמנים מקומיים בני הקיבוץ, ושל אמנים ישראלים מובילים ממגוון רחב של אמנויות: ציור, פיסול, צילום, מיצבים ואמנות פלסטית עכשווית. בשנת 2017 התקיים בקיבוץ פרויקט עיצוב חלל בשם "הפיכת חצר" בשיתוף עם בית הספר לתיאטרון חזותי בירושלים, בו יצרו 12 תלמידי בית הספר בהדרכת הדס עפרת, מנהל בית הספר, מיצגים באתרים שונים ברחבי כל הקיבוץ, בשיתוף עם חברי הקיבוץ. הספר הפיכת החצר אותו כתבה יעל קיני מתאר את הפעילות בגלריה. קישורים חיצוניים אתר האינטרנט הרשמי של נחשון אסף לוי, "גם כשנפלא: אם רוצים לקחת חלק בעולם העסקי חייבים שינוי" – ליאור מור מספר את סיפורו של מפעל ארן, "גלובס", 27 באוקטובר 2014 מיכאל יעקובסון, סיבוב בשלושה חדרי אוכל בקיבוצים: משמר דוד, הראל ונחשון, בבלוג "חלון אחורי", 17 במרץ 2015 נחשון (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית הנחשונים בעמק איילון, מעריב⁩, 4 אוגוסט 1960, באתר אוסף העיתונות של הספרייה הלאומית ⁨בית קיבוצי ב״משלט 200״⁩ | ⁨על המשמר⁩ | 18 נובמבר 1975 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית גלריה הערות שוליים