חוות גלעד

חוות גלעד (באופן רשמי: נזר שומרון) היא התנחלות ויישוב קהילתי בשומרון, הממוקם ליד כביש 60 סמוך לכפר ג'ית וליישובים יצהר וקדומים. חלק מתושבי היישוב מתפרנסים מחקלאות, ומגדלים בו כרמי זיתים וענבים, מהם מיוצרים שמן זית ויין. ביישוב נמצאת ישיבת "שירו למלך", ודרומית לו נמצא ח'רבת אפקס, אתר ארכאולוגי. בגבעות הסמוכות נמצאים מאחזים, הגדולה בהם היא חוות יתד. גאוגרפיה היישוב שוכן על שתי גבעות במרכז השומרון, בגובה 540 מטרים מעל פני הים, ובסמוך לכביש 60. הוא נמצא על מורדותיו של רכס סלע. היסטוריה כמאחז היישוב הוקם על ידי איתי ובת-ציון זר ונערים מהיישובים הסמוכים ב-2002 כתגובה לרצח אחיו של איתי, גלעד זר, שהיה קצין הביטחון של המועצה האזורית שומרון, ליד צומת ג'ית. הוא הוקם כחווה חקלאית ובתחילתו מנה ארבע משפחות.[דרוש מקור] על פי המקימים, שטח היישוב נקנה על ידי משה זר, אביו של איתי, בסוף שנות ה-70, באמצעות חברת "הר וגיא" שבבעלותו, אך לפי נתונים של ארגון "שלום עכשיו", מדובר רק בחלקה אחת מתוך עשרות עליהן ישב המאחז ושאר הקרקע היא קרקע פרטית, כך שמדובר בגזל קרקע. בשנים לאחר מכן עלתה שאלת הבעלות על הקרקע בדיונים משפטיים. בשנת 2005 הוקמה בחווה ישיבת "שירו למלך" בראשות הרב מאיר גולדמינץ. במהלך התקופה בה הוגדר היישוב כמאחז הוא עבר פינויים רבים. הראשון בהם היה באוקטובר 2002, חודשים ספורים אחרי הקמת החווה, היא פונתה על ידי כוחות הביטחון הישראליים. במהלך הריסת המבנים בחווה התפתחו עימותים קשים שבהם היו 90 פצועים, וזמן קצר לאחר סיום הפינוי החלו המתיישבים לבנות מחדש את המקום. בינואר 2009 קיבל בית המשפט את תביעת תושבי היישוב נגד עיתון "מעריב", בשל הוצאת דיבה נגדם בכתבה שעסקה במניעת פינוי היישוב. בית המשפט חייב את מעריב בפיצוי בסך 40,000 ש"ח. ב-30 באוקטובר 2010 נערך בחווה ביקור רשמי של יושב ראש הכנסת רובי רבלין. הלה נפגש עם איתי זר וחברי ועד החווה, והביע תמיכה בהסדרתה. ב-28 בפברואר 2011 הרסו כוחות הביטחון בית ביישוב, יסודות של מבנה ואוהל. הרס המבנה לווה בהפרעות מצד תושבים, אשר נענה בשימוש באמצעים לפיזור הפגנות על ידי כוחות הפינוי. בעקבות הרס המבנים, התקיימו הפגנות סוערות בירושלים בהן המפגינים מחו על עצם הפינוי ועל שימוש מופרז בכוח שנעשה במהלך הפינוי לטענתם. ביוני אותה שנה מנה היישוב 29 משפחות. ביוני 2012 הציתו פלסטינים את ביתה של משפחת אורבך בחווה, ולאחר מכן הקימו תושביה קרן כספית לשיקום הדירה ותכולתה. בחודש שלאחר מכן ניסו מאות ערבים תושבי האזור שהגיעו לחוות גלעד להרוס שני מבנים בה, אולם ניסיון זה סוכל. ב-20 במאי 2013 ניסו עשרות פלסטינים לתקוף את החווה, אולם נהדפו על ידי כיתת הכוננות היישובית עד להגעת כוחות הצבא שהרחיקו את הפורעים ועצרו מספר אנשים. הליכי הסדרה בתחילת 2014, לאור הבנה בין התושבי היישוב לבין שר הביטחון בוגי יעלון, הם הסכימו לפנות ארבעה מבנים בו ובתמורה הבטיח יעלון לאשרר את חוקיותו. לאחר הבנה זו אכן פונו חלק ממבני היישוב, אולם מעמדו לא הוסדר. ב-2015 התגוררו ביישוב, שכבר לא התנהל כחווה, כ-40 משפחות. ב-9 בינואר 2018 נרצח תושב היישוב, הרב רזיאל שבח, בפיגוע ירי בצומת הכניסה ליישוב. הוא נקבר למחרת בבית עלמין שנחנך במקום. בעקבות הפיגוע, ב-4 בפברואר, החליטה ממשלת ישראל להסדיר את היישוב באמצעות הגדרתו כהתנחלות או באמצעות הקמת יישוב חדש בסמוך לו. עם זאת, בדיון שנערך לקראת סוף השנה, עלה כי ההחלטה לא קודמה בפועל מסיבות בירוקרטיות. בשנת 2021 התגררו ביישוב 70 משפחות, רובן בבתי קבע. הוא תפקד כיישוב קהילתי, והיו בו באותה עת בית כנסת, שני גני ילדים, מעון, ספרייה וסניף של תנועת הנוער בני עקיבא. בספטמבר 2025 הכריז המנהל האזרחי על 445 דונם בסביבת חוות גלעד כאדמות מדינה. רוב היישוב לא היה כלול בשטח ההכרזה, אולם פורסם כי היא תאפשר את הרחבתו פי שלושה. בנובמבר אותה שנה חתם מפקד פיקוד המרכז אבי בלוט על צו המסדיר את מעמד היישוב, בהתאם להחלטת הממשלה בעניינו מ-2018. בינואר 2026 החליטה ועדת השמות הממשלתית על השם "נזר שומרון" כשם היישוב. ערך מורחב – השרפה בחוות גלעד ב-18 ביולי 2026 הוצתה שריפה רחבת היקף שחדרה ליישוב, גרמה לנזק כבד לרכוש, 18 בתים נשרפו כליל, והיא הביאה לפינוי מלא של היישוב. ב-20 ביולי נעצרו שני פלסטינים החשודים במעורבות בגרימת השרפה. גלריה קישורים חיצוניים שליחי האל | פרק 1 - זכות אבות, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 10 בדצמבר 2016 חוות גלעד, באתר לגור ביו"ש עודד שלום, אלישע בן־קימון, תג מחיר למשתכן, באתר ידיעות אחרונות, 28 בדצמבר 2017 חוות גלעד, באתר מועצה אזורית שומרון הערות שוליים