משמר השרון

מִשְׁמַר הַשָּׁרוֹן הוא קיבוץ שנמצא בעמק חפר, במסגרת מועצה אזורית עמק חפר. היסטוריה הקיבוץ עלה לנקודת ההתיישבות ביוני 1933. כ-40 החברים הראשונים הגיעו מפולין ורוסיה וטרם עלותם על הקרקע התגבשו בעבודות במקומות שונים ברחבי הארץ. ב-1924 במושבה יבניאל הם הכריזו על עצמם כקבוצת “משמר” ועבדו בחקלאות ובסלילת הכביש מיבנאל לבית וגן. ב-1925 עברו למושבה מגדל לנטיעת פרדסים ובננות, אך הם חלו בקדחת והועברו לנטיעת פרדסים ברחובות ובהמשך להרצליה, שם נטעו את הפרדס שנקרא גן רש”ל (על שמן של נשות בעלי הפרדס). בתקופה זו הצטרפו אליהם עוד חברים בקבוצות ובודדים עד העלייה לקרקע ב-1933. בשנת 1934 הצטרפה לקיבוץ קבוצה מתנועת גורדוניה שמנתה כ-30 איש שעלו מפולין וב-1941 הצטרפה עוד קבוצה של 30 חברי "גורדוניה" שעלו מגליציה ובסך הכל הקיבוץ מנה אז כ-100 חברות וחברים. חברי הקיבוץ קלטו מחלקות פלמ”ח והקימו “סליק” נשק שלא התגלה על ידי הבריטים. אחדים מחברי הקיבוץ שירתו בבריגדה ולחמו במדבר המערבי. בשנים 1945-1946 שהתה בקיבוץ מחלקת פלמ"ח. הם מנו כחמישים איש. יעקב בן ציון (שנקרא "מלך") היה המפקד הראשון שלהם. אחרי מלחמת העולם השנייה קלט הקיבוץ עולים, פליטי השואה וכן קבוצות של נוער במסגרת “עליית הנוער” ביניהם קבוצה מילדי סלבינו. בסוף שנות ה-80 מנה הקיבוץ כ-300 חברים, 150 ילדים ועוד קבוצות נוער ואולפן לעברית. כיום[דרושה הבהרה] יש בקיבוץ כ-200 חברים (מתוכם 40 מעל גיל 80), 10 מועמדים, 20 סטודנטים, 30 חיילים, 120 ילדים, 30 חניכי אולפן ועוד כ-30 תושבים שאינם חברי קיבוץ. בשנת 2015 מנה הקיבוץ כ-280 חברים ומועמדים, כ-180 ילדים, חניכי אולפן ואחרים, סך הכל סה"כ כ-600 נפש. בשנת 2016 הסתיימה תוכנית הרחבה של הקיבוץ, המזמינה את בני הקיבוץ לגור בה, על פי תקנון מסודר. ענפי משק בשנת 1996 נשרפה מאפיית "דגנית" בקיבוץ משמר השרון שהייתה מתחרה של "עין בר" בתחום הלחם ואזור ההפצה שלה גבל בתחום השיווק וההפצה של המאפייה. מאפיית דגנית הייתה מאפיה מודרנית ומתקדמת והייתה המאפייה הראשונה בארץ שייצרה לחם קל. מאז שריפת המאפיה, היו בקיבוץ עשרות ענפים חקלאיים שנסגרו מסיבות כלכליות או מחסור בכוח אדם. לקיבוץ יש שני ענפים חקלאיים - אבוקדו ובריכות דגים, אחד מושכר ושלושה בשותפויות עם אחרים. כתחליף לתעשייה נכנס הקיבוץ לענפים אחרים כגון מסחר ושירותים, על ידי הקמת מרכז מסחרי בשותפות עם חברת הדלק אלון; גן אירועים "לוקא" המושכר לאחר, מתן שירותי מזון וכביסה, ובימים אלו מפתח את ענף התיירות והאירוח. בנוסף עובדים חברים רבים בעבודות חוץ. ב-1 בינואר 2005 הופרט הקיבוץ (והוגדר כקיבוץ מתחדש). למרות ההפרטה, כל ענפי השרות שהיו קיימים בקיבוץ השיתופי, ממשיכים לתפקד כרגיל. לצד היישוב מרכז מסחרי, הצמוד לכביש 4. אישים במשמר השרון נולד אהוד ברק, לימים ראש ממשלת ישראל והרמטכ"ל ה-14 של צה"ל. בעבר גרו ויצרו בו שייקה פייקוב, יאיר גרבוז, ינון נאמן, השחקן שמואל שילה, המלחין יעקב הולנדר, שרה לוי-תנאי, בארי צימרמן והרב דב ביגון. הסופרת דבורה עומר גרה יחד עם משפחתה בקיבוץ והייתה מורה בבית הספר המקומי. לתקופה גם שכר בית בקיבוץ השחקן אייל שיקרצי. מוזיאון "משמראשונים" מוזיאון "משמראשונים" מציג את תולדות הקיבוץ, הקיר המזרחי מתאר את 10 השנים הראשונות, החל מקבוצת “משמר” לקבוצת “משמר השרון” והקיר המערבי מתאר את אורח החיים בקיבוץ. החדר התחתון מציג את ענפי הקיבוץ לדורותיהם. כמו כן ישנה מצגת להנצחת כל חברי הקיבוץ, ילדים וחללים שהלכו לעולמם. אתר מיוחד עמדה מבוצרת יצוקה מבטון שנבנתה ב-1936. "סליק" תת-קרקעי של ארגון ההגנה. גלריה ראו גם הסליק במשמר השרון לקריאה נוספת נעמה ענבר, פנחס לויתן, שרה'לה כץ (עורכים), איתן יעמוד ביתנו - 75 שנה לעלייה על הקרקע, משמר השרון 1933 - 2008, הוצאת משמר השרון קישורים חיצוניים אתר האינטרנט הרשמי של משמר השרון משמר השרון (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית התכתבות משנת 1946 בעניין קבלת ציוד חקלאי כתרומה לקיבוץ מארצות הברית (גנזך המדינה) "משמר השרון בת עשרים וחמש", סרטו של נתן גרוס, 1950 עופר אדרת, מירה פיין והתצלום שהפך לסמל, באתר הארץ, 22 במאי 2022 הערות שוליים