יד מרדכי

יַד-מָרְדְּכַי הוא קיבוץ השוכן במישור החוף הדרומי, כעשרה קילומטרים מדרום לאשקלון. הקיבוץ נוסד על ידי חברי תנועת השומר הצעיר מפולין. הקיבוץ שייך למועצה אזורית חוף אשקלון. קיבוץ יד-מרדכי עלה להתיישבות בדצמבר 1943. כמה חודשים קודם לכן פרץ מרד הלוחמים היהודיים בגטו ורשה, וחברי הקיבוץ החליטו לקרוא לקיבוץ על שם אחד ממנהיגיו, איש השומר הצעיר, מרדכי אנילביץ' שנפל במהלך המרד. סיפור עמידתו של הקיבוץ במשך שישה ימים בקרב יד מרדכי מהווה את אחד מסיפורי הגבורה של מלחמת העצמאות. היסטוריה חברי הקיבוץ הראשונים הגיעו משני גרעיני הכשרה בפולין. הם עלו לארץ-ישראל כבודדים בשנים 1933–1938 והתארגנו יחדיו בקיבוץ שנקרא "מצפה הים", סמוך לעיר נתניה, על מצוק הצופה אל הים. כיום נמצא שטח זה בתוך תחום העיר. הקיבוץ שכן שם בין השנים 1936 עד 1943. שטח הקרקע שהוקצה לקיבוץ – 14 דונם - היה זעיר ולא אפשר את התפתחותו. חברי הקיבוץ עסקו בלימוד דייג ימי, גידול ירקות וגידול דבורי דבש. עבדו בפרדסי נתניה, בסלילת כבישים באזור, במאפיות בנתניה וכדומה. מטרת החברים הייתה להגיע לשטח שיאפשר פיתוח משק חקלאי. ואכן, בדצמבר 1943 עבר הקיבוץ לאזור שהוקצה לו על ידי המוסדות המיישבים, כ־10 ק"מ מדרום לאשקלון של היום, בסביבות הכפר הערבי סומסום. הקמת הקיבוץ במיקומו הנוכחי היוותה השלמה למפעל ההתיישבות בנגב המערבי, בשכנות לקיבוצים גברעם וניר-עם. אחרי עלותו על הקרקע בדצמבר 1943, בסמיכות אירועים למרד גטו ורשה, החל הקיבוץ בתקופה של בנייה והתרחבות: נבנו בתי ילדים ובתים ראשונים למגורי חברים, ענפי החי והשדה גדלו והונח יסוד למפעל שימור ירקות. על ראש הגבעה הוקם מגדל מים גבוה. במשך קרוב ל-5 שנים התנהלו חיי הקיבוץ על מי מנוחות תוך קיום יחסי שכנות טובה עם ערביי הסביבה. מסכת יחסים מיוחדת נרקמה עם הכפרים הערביים השכנים: בית ג'ירג'יה ודיר סניד. היה רצון כן לפתח יחסי שכנות טובים, ובין שאר תפקידי ה"מוכתר", היו ייצוג הקיבוץ כלפי שלטונות המנדט וערביי הסביבה. בשער הקיבוץ הוקם צריף מיוחד לרופא הקיבוץ, שהעניק טיפולים בחינם לערביי הסביבה. טרקטור זחל קטרפילר 22 ביצע עיבודים בתשלום לערביי הכפרים השכנים[דרוש מקור]. בסוף 1944 חובר היישוב לרשת החשמל. בסקר הכפרים בארץ ישראל שערכה ממשלת המנדט בשנת 1945, האוכלוסייה ב"מצפה הים" נספרה כחלק מהעיירה הרביא, שבה היו בסך הכל 2,300 תושבים, 2,200 מוסלמים, 40 נוצרים ו-60 יהודים (תושבי מצפה הים). באפריל 1946 הוחלף שם הקיבוץ מ"מצפה הים" ל"יד מרדכי". מהחלטת האומות המאוחדות ועד הפלישה המצרית בכ"ט בנובמבר 1947 נערכה בעצרת האומות המאוחדות ההצבעה על חלוקת ארץ ישראל. על פי מפת החלוקה, שטח הקיבוץ אמור היה להיכלל בשטח המדינה הערבית שתוקם. האזור שמסביב לקיבוץ, לרבות העיר מג'דל (לימים תוקם בה אשקלון) היה בשליטה ערבית. המצב הביטחוני הלך והחמיר. הנסיעה לתל אביב נעשתה קשה יותר ויותר. יריות ומחסומים של פורעים ערביים הפכו לעניין של שגרה. היחסים הטובים עם השכנים פסקו לחלוטין. הקיבוץ נכנס למצב של מצור וניתוק ממרכז הארץ. מעתה התנהל הקשר עם המרכז באמצעות שיירות שאורגנו על ידי חטיבת הנגב, פלמ"ח. מדי יום היו הפורעים במכוניות העוברות בכביש הראשי יורים לעבר הקיבוץ. מסגריית הקיבוץ מיגנה את הקבינות של נהגי המשאיות בלוחות שריון. במשך כ־6 חדשים עד לפלישה (15 במאי 1948) חיו הנהגים תחת סכנה מתמדת של היפגעות ממוקשים וממארבים בכבישים ובדרכים. בערב ליל הסדר בפסח תש"ח, הצליחה שיירה של משאיות, שהייתה מלווה על ידי משוריינים של הפלמ"ח, לפרוץ את הדרך ליד מרדכי. השיירה הביאה עמה מצות ומצרכים לליל הסדר וגם שבעה רובים צ'כיים. הייתה זו השיירה האחרונה שהצליחה לחדור את המצור על הנגב ולהגיע לקיבוץ עד תחילת הפלישה. מיקומו של הקיבוץ על אם הדרך לתל אביב הפך אותו ליעד לאויב. חברי הקיבוץ היו מודעים לסכנה ועסקו כל העת בביצורו, אגירת מזון, מים והתחפרות. כשבוע לפני הקרב תוגבר הקיבוץ במחלקת פלמ"ח. המערכה במלחמת העצמאות ערך מורחב – קרב יד מרדכי בתחילת מלחמת העצמאות נערך בגבול הקיבוץ קרב בלימה, בניסיון לעצור את הצבא המצרי הסדיר שנע צפונה לעבר תל אביב. במשך שישה ימים החל מ-18 במאי ועד ל-23 במאי נערכו ניסיונות של חטיבה מצרית סדירה לכבוש את קיבוץ יד מרדכי עליו הגנו 150 לוחמים עם 75 כלי נשק קלים. כאשר התברר סופית שהתגבורת שנשלחה לא מצליחה לחדור את הכיתור המצרי, ולאחר שהלוחמים נותרו ללא תחמושת ונשק ראוי וספגו אבדות כבדות, הוחלט על נטישת הקיבוץ. סיפור עמידת קומץ הלוחמים החמושים בנשק דל, מנותקים ללא סיוע חיצוני כנגד חטיבה מצרית סדירה, הפך לאחד הסמלים הבולטים של עמידה עיקשת בתש"ח. השחרור והבניה מחדש באוקטובר 1948 במסגרת מבצע יואב תקף הגדוד השלישי מחטיבת יפתח בפיקודו של גדעון (גידי) אילת מכיוון ניר עם מערבה, תפסו משלטים ובכך תקעו את טריז בית חנון. מפקד החטיבה המצרית שישב באזור יד מרדכי – מג'דל וחשש מכיתור נוסף לכיתור כיס פלוג'ה, החליט לפנות את האזור. עם נסיגתו של הצבא המצרי מהאזור, נעו מצפון והגיעו ב-5 בנובמבר 1948 לוחמי גדוד 55 גבעתי לקיבוץ ששוחרר. כעבור יום ב-6 בנובמבר חזרו אליו החברים והחלו בשיקומו. באותה שנה הצטרף לקיבוץ גרעין של חברי השומר הצעיר מבולגריה וזמן קצר לאחר מכן הגיע גרעין נוסף של צעירים מאורוגוואי. טבח שבעה באוקטובר ערך מורחב – קרב יד מרדכי (2023) במהלך טבח שבעה באוקטובר הותקף הקיבוץ על ידי חוליות מחבלי חמאס רכובים על אופנועים ועל גבי טנדר טויוטה. כיתת הכוננות של הקיבוץ ביחד עם תגבורת של חוליית מג"ב הצליחה למנוע מהם לחדור לקיבוץ והחזיקה מעמד עד שהגיע כוח ימ"מ שהרג את המחבלים ושבה אחד מהם. לא דווח על נפגעים מהקיבוץ. שני לוחמי חטיבת הצנחנים- איתי אליהו מרציאנו ואילי גמזו מגדוד 890 נהרגו בקרבות בצומת יד מרדכי. הנצחה ערך מורחב – מוזיאון יד מרדכי משואה לתקומה למרגלות בית הביטחון של הקיבוץ הוקם קבר אחים לחללי קרב יד מרדכי. האתר תוכנן על ידי אדריכל הנוף יוסף סגל בשנת 1948 אבל המצבות הקבועות על קברי החללים הונחו רק כמה שנים לאחר מכן, לאחר ההחלטה על צורת המצבה הצבאית האחידה. במרכז הקיבוץ, ליד מגדל המים שהופגז וקרס עם תום מלחמת העצמאות הוקמה ב-1951 אנדרטה לזכרו של מרדכי אנילביץ'. את האנדרטה יצר הפסל נתן רפופורט וזהו פסלו הראשון בארץ. לרגלי גבעת האנדרטה נערכת מדי שנה עצרת גדולה הנועלת את אירועי יום הזיכרון לשואה ולגבורה, ואשר אליה מגיעים אלפי אזרחים מכל רחבי ישראל. באופן היסטורי העצרת היא פרי יוזמה של "הקיבוץ הארצי השומר הצעיר", אשר הוביל המשורר אבא קובנר. בעצרת נושאים דברים נציגי הממשלה, צה"ל, תנועת השומר הצעיר, התנועה הקיבוצית, קבוצת חבצלת, הקיבוץ, נציג מורשת ואישי ציבור נוספים. ב-1965 נפתח למבקרים אתר שחזור הקרב מ-1948, אתר ייחודי בו מדמות דמויות מתכת את הצדדים הלוחמים בשדה הקרב. ב-1968 נחנך מוזיאון יד מרדכי משואה לתקומה, המנציח את גבורת מגיניו וגבורת לוחמי גטו ורשה. המוזיאון נבנה בסמוך לבית העלמין הצבאי בו טמונים 26 חברים ואנשי פלמ"ח שנפלו בקרבות מלחמת העצמאות ביד מרדכי. קורות הקיבוץ במלחמת העצמאות ועמידת חבריו ומגיניו בקרבות הונצחו גם בספרה של הסופרת האמריקאית מרגרט לארקין , "השמש לא עמד דום". ב-2011 נחנכה למרגלות גבעת הפסל יד הזיכרון לגרשון דובינבוים ולמבצע פינוי הילדים במלחמת העצמאות ובה משוריין משוחזר בו פונו. הקיבוץ כיום התושבים עוסקים בחקלאות, תעשייה (הקיבוץ הוא הבעלים של כמחצית מכוורת יד מרדכי ושותף בה יחד עם קבוצת שטראוס), מסחר ותיירות. בקיבוץ שני בתי ספר: "חופים" - בית ספר יסודי אזורי. "שקמה" - תיכון אזורי שש-שנתי. בקיבוץ ממוקם בסיס של משמר הגבול. בהיותו יישוב חקלאי או יישוב באזור פיתוח, עובדים המעתיקים את מקום מגוריהם ליישוב וגרים בו לפחות שישה חודשים רצופים, נהנים מכך שאם התפטרו לשם כך מעבודתם, ההתפטרות תיחשב להם כפיטורים. בהיותו אחד מיישובי עוטף עזה, ניתן לתושביו זיכוי ממס הכנסה בהתאם לסעיף 11 לפקודת מס הכנסה. ראו גם מגדל המים (יד מרדכי) מוזיאון יד מרדכי משואה לתקומה לקריאה נוספת מרגרט לארקין, השמש לא עמד דום, מערכות, 1963. ישראלים 1 (תשס"ז), עמ' 137–176. קישורים חיצוניים אתר האינטרנט הרשמי של יד מרדכי תולדות יד מרדכי, באתר מיזם הנגב המערבי והגליל אתר האינטרנט של מוצרי יד מרדכי מבית שטראוס מאיר יערי, העמיסו על שכמכם יתר מעמסה, משמר, 6 בדצמבר 1943 - נאום של מאיר יערי ביום העלייה לקרקע סיפור מקומי - יד מרדכי, סיפור התפתחות הקיבוץ באמצעות ארכיון קהילתי חוזרים 64 שנים אחורה לקרב תש"ח בקיבוץ יד מרדכי גלריית תמונות יד מרדכי, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים, 1951 תיירים ביד מרדכי, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים, 1952 יד מרדכי, יומני כרמל נובמבר 1955 טקס לציון 12 שנים למרד גטו ורשה נערך ביד מרדכי, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים, 1955 מיצגי קרבות מלחמת העצמאות בקיבוץ יד מרדכי, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים, 1969 יד מרדכי, במרכז המידע לנגב ולגליל של תנועת אור כרמי דניאל, ‏בין שתי גבעות: טקסי הזיכרון לשואה ביד מרדכי, ישראלים ‏1, 2007, עמ' 137–176 אורי משגב, שואה ותקומה ביד מרדכי, נכבה ומחיקה בחרביא, באתר הארץ, 5 בינואר 2018 פולה כהן, טיול ביער יד מרדכי, באתר הארץ, 17 באוקטובר 2019 שירה חייקין, דבורי הדבש נעלמות בהיקפים פנטסטיים. בקיבוץ יד מרדכי משוכנעים שיש להם פתרון, באתר TheMarker‏, 6 בספטמבר 2021 יד מרדכי (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית ארכיון יד מרדכי, בספרייה הלאומית מרים זקהיים, פליטים בארצם: ילדי יד מרדכי מפונים מביתם ב-1948, בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, 8 בנובמבר 2023 מיזם אבני מורשת, אתר שיחזור הקרב מיזם אבני מורשת, אנדרטה - מרדכי אנילביץ מיזם אבני מורשת, בית האוסף - קיבוץ של פעם הערות שוליים