אלעד

אֶלְעָד היא עיר בעלת אוכלוסייה דתית-חרדית במחוז המרכז בישראל. היא הוכרזה כמועצה מקומית בשנת 1998 וכעיר ב-23 בנובמבר 2006. אלעד שוכנת דרומית לראש העין, דרומית-מזרחית לפתח תקווה וצפונית-מזרחית לבקעת אונו. כביש 444 וכביש 6 תוחמים אותה ממערב והיא אחת משתי הערים היחידות בישראל, יחד עם מודיעין עילית, בהן האוכלוסייה היא 100% יהודית. יער נחשונים ויער קולה תוחמים את העיר מצפון ומדרום בהתאמה, ושטחי אש של בסיס נחשונים ממזרח, וממערב לעיר שוכן גן לאומי מאוזוליאום מזור. בשנת 2009 זכתה אלעד בפרס חמשת כוכבי היופי מטעם המועצה לישראל יפה לשנה זו, ובנוסף קיבלה "מגן עשור הצטיינות" על עשר שנים רצופות של זכייה בפרס. היסטוריה אל-מוזירע (ערבית: المُزيرعة) היה כפר ערבי, ששכן במקום בו נמצאת היום הכניסה הראשית לאלעד. משרד הבינוי והשיכון החל בהקמת אלעד על אדמות כפר זה ב-1994 בהתבסס על החלטת ממשלה משנת 1990, כחלק מ"יישובי הכוכבים". היישוב תוכנן כעיר בת 8 שכונות, יועד לאוכלוסייה בעלת צביון דתי, ונמצא קרוב יחסית לעיר בני ברק כדי להקל על המחסור בדיור באוכלוסייה החרדית. כדי לענות על צורכי אוכלוסייה זו תוכננו דירות גדולות מן הממוצע ומבני הציבור מוקמו במרחק הליכה מן הדירות, על מנת לחסוך את השימוש בתחבורה לשם הגעה אליהם. ב-20 בנובמבר אותה שנה נתכוננה המועצה הממונה. רוב גדול של הדירות נמכרו עוד בטרם החלה בנייתן. אכלוס היישוב החל בנובמבר 1998. בשנותיה הראשונות תפקדה אלעד כעיר שינה אולם המסחר והתעשייה בעיר מתפתחים והולכים עם הזמן. באוגוסט 2004 פנתה המועצה המקומית למנכ"ל משרד הפנים בבקשה לשינוי מעמדה של אלעד לעיר, בקשה שהוגשה שנית ביולי 2005. בחודש יוני 2006 אישר שר הפנים הקצאת 250 דונמים נוספים ליישוב לצורך הקמת אזור תעשייה. קצב גידול האוכלוסייה בעיר הוא מן הגבוהים בארץ, ולכן מינה שר הפנים, בראשית 2008, ועדת גבולות לשם בדיקת אפשרויות להרחבתה של העיר. לאור מסקנות הוועדה, חתם שר הפנים בחודש יולי 2011 על צו המאפשר את הרחבת גבולות השיפוט של אלעד ב-595 דונמים. בשנת 2012 היה שטח העיר 2,550 דונמים. באוגוסט 2017 העביר משרד הביטחון לעיר שטח אש בן מאות דונמים ששכן ממזרח לעיר. שטח זה יאפשר בנייה של אלפי דירות נוספות. בשנת 2017 הוקמה פינת חי במתחם הפארק באלעד, ובשנת 2018 הוחלט להרחיבו ל"גן חיות". במרץ 2018 נחתם הסכם גג לשיווק 7,000 יח"ד וכ-1.6 מיליון מ"ר לתעסוקה ולמסחר. במוצאי יום העצמאות בשנת 2022 התרחש פיגוע בשעות הערב באמפי פארק העירוני ונרצחו בו באמצעות גרזנים ארבעה בני אדם, שלושה מתוכם נפטרו מיד ואחד נפטר מפצעיו אחר כמה חודשים, שלושה מתוכם תושבי העיר ואחד תושב לוד. נפצעו קשה עוד כמה בני אדם. אנדרטה לזכרם עוצבה במקום האירוע בפארק. אוכלוסייה לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה (הלמ"ס) נכון לסוף מאי 2026 (אומדן), מתגוררים באלעד 51,799 תושבים, מתוכם 51,685 תושבי ישראל (מקום 41 בדירוג רשויות מקומיות בישראל). שינוי בגודל האוכלוסייה ‎+0.6% בשנה‏. אחוז הזכאים לתעודת בגרות מבין תלמידי כיתות י"ב בשנת ה'תשפ"ד (2023-‏2024) היה 26.3%. השכר החודשי הממוצע של שכיר במשך שנת 2023 היה 7,926 ש"ח (ממוצע ארצי: 12,593 ש"ח). באלעד מגוון מייצג של אוכלוסייה חרדית טיפוסית - ספרדים בני עדות המזרח, לצד ליטאים וחסידים. בעיר גם קהילה מגובשת של ציבור דתי-לאומי. בולטות באלעד קהילות גדולות של חסידות חב"ד, חסידות ויז'ניץ (קהילה המונה כ-650 משפחות) ומרכז ויז'ניץ וחסידות צאנז. בנוסף, מתגוררים בעיר האדמורי"ם מבערגסאז, טמשוואר ונדבורנא אלעד. רבני העיר הם הרב שלמה זלמן גרוסמן והרב מרדכי מלכה. רב הקהילה הדתית-לאומית הוא הרב אברהם נחשון. רבני העדה התימנית הם הרב ברוך עוקשי והרב שאול אחרק. רבני העדה הבוכרית הם הרב הלל חיימוב והרב דוד אברהמי. נכון לשנת 2023, אלעד היא העיר החמישית בצפיפותה מבין ערי ישראל, עם צפיפות של כ־14,200 נפש לקמ"ר. תחבורה ציבורית מערכת התחבורה הציבורית בעיר יעילה, כשבנוסף למספר קווים עירוניים, ישנו שירות על בסיס יומי לבני ברק, פתח תקווה וערי גוש דן, ירושלים ומספר יעדים נוספים, וכן מספר קווי סוף שבוע. החל מיוני 2023 את עיקר השירות מספקת חברת מטרופולין שהחליפה את קווים בהפעלת התחבורה הציבורית בעיר, חברת קווים זכתה במכרז להפעלת התחבורה בעיר יחד עם אשכול בקעת אונו ביולי 2015 והחליפה את אגד תעבורה ביוני 2016. ישנם עוד מספר קווים המופעלים על ידי מפעילים אחרים. בשנת 2008 החליטה הוועדה לתשתיות לאומיות על פרויקט המסילה המזרחית ולשקם את תוואי המסילה המזרחית ההיסטורית מלוד לחדרה מזרח כמסילת גיבוי למסילת החוף בין חדרה לתל אביב ולרכבות משא, כחלק מתוכנית החומש של רכבת ישראל. במסגרת הפרויקט, תוקם תחנת הרכבת אלעד ממערב לעיר, בסמוך למשולש העסקים המתוכנן. בשנת 2019 החלו עבודות להקמת תחנת הרכבת אלעד. ישיבות באלעד "כנסת יחזקאל" ישיבה לצעירים "דגל ירושלים" - דגל"ש ישיבה לצעירים "ראשית חכמה" "תורה בתפארתה" "תומכי תמימים ליובאוויטש" "תורת חיים", ויז'ניץ "באר אברהם", סלאנים ישיבה תיכונית "ראשית חכמה" "שפע חיים" צאנז "תפארת הלוי" ישיבה לצעירים "קרעטשניף" ישיבה לצעירים "בני ראובן" ישיבה לצעירים "תורת חסד" ישיבה לצעירים "משאת המלך" ישיבה לצעירים "בנין תורה" ישיבה לצעירים "מחנובקה" ישיבה גדולה "בויאן" ישיבה גדולה "ביאלא" ישיבה גדולה "תולדות אהרן" אתרים בעלי עניין בעיר פארק אלעד - הפארק המרכזי בעיר ע"ש דונלד ברמן. גן חי אלעד - גן חיות קטן בתחומי פארק אלעד. לונה פארק אלעד - לונה פארק שמותאם לציבור החרדי והדתי פעיל בעיקר בחופשות ובימי בין הזמנים. הפארק הארכאולוגי - אתר ארכאולוגי של ישוב קדום שהתקיים מהתקופה ההלניסטית ועד תקופת המנדט הבריטי. טיילת אלעד - טיילת שמקיפה את העיר, מתאימה להולכי רגל ולאופניים. גן לאומי מאוזוליאום מזור - ובו מאוזוליאום רומי מן המאה ה-3, ממבני התקופה הבודדים שנשתמרו בשלמותם בארץ ישראל המערבית. ראשי המועצה והעירייה 1995 – 2004 – צוריאל קריספל - ראש המועצה הממונה, וראש המועצה המקומית הנבחר הראשון 2004 – 2008 – צביקה כהן - ראש המועצה המקומית, וראש העיר הראשון 2008 – 2013 – יצחק שלום עידן 2013 – 2024 – ישראל פרוש 2024 – מכהן – יהודה בוטבול סמל העיר ערך מורחב – סמל העיר אלעד הסמל כולל את האלמנטים הבאים: שם העיר המפיץ קרני תכלת - הצבע תכלת מסמל ממלכתיות עץ אלה - עץ ארץ ישראלי טיפוסי המסמל יציבות, עוצמה וחוזק. מסמל גם צמיחה והתחדשות ספר פתוח - מסמל את אופייה הדתי של העיר קישורים חיצוניים אתר האינטרנט הרשמי של אלעד אלעד, ברשת החברתית X (טוויטר) פרופיל אלעד נכון לשנת 2023 באתר הלמ"ס אלעד (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית אתרים ציבוריים באלעד - צילומי אוויר בילי פרנקל, החיים באבק, באתר nrg‏, 2 בדצמבר 2007 מירב ארלוזורוב, משהו טוב קורה בערים החרדיות, באתר TheMarker‏, 25 ביולי 2016 טלי חרותי-סובר, "הייתה פה הבטחה. היום לא הייתי קונה כאן דירה": שווי הנכסים עלה, אבל התושבים לא מרוצים, באתר TheMarker‏, 20 בינואר 2023 הערות שוליים