ישיבת מעלה גלבוע

ישיבת מעלה גלבוע – הקיבוץ הדתי היא ישיבה ציונית דתית השוכנת בקיבוץ מעלה גלבוע. בראש הישיבה עומדים שלושה ראשי ישיבה: הרב יהודה גלעד, הרב שמואל ריינר והרב יוסי גמליאל, ונשיא הישיבה הוא הרב דוד ביגמן. הישיבה מונה כמאה ועשרים תלמידים בבית המדרש, רובם הגדול בשיעורים א–ב (אחרי תיכון ולפני הגיוס לצה"ל), ומיעוטם בוגרי צבא. תלמידי הישיבה מתגייסים דרך מסלול השילוב, הכולל שירות צבאי מלא (32 חודשים) עם לימודים בישיבה (למשך שנתיים). הישיבה מדגישה את המחויבות כלפי החברה הישראלית והעם היהודי ואת החובה לפתיחות מחשבתית ולמוסריות אנושית. הישיבה מיוחדת בדרכי לימוד הגמרא הנהוגות בה, המשלבות שיטות מסורתיות בשיטות חדשניות. היסטוריה הישיבה הוקמה בשנת 1993, כ"ישיבת הקיבוץ הדתי" השנייה, לאחר ישיבת הקיבוץ הדתי בעין צורים שהוקמה בשנת 1986 ונסגרה בשנת 2009. שתי הישיבות פעלו במקביל במשך 15 שנים. עם החלטת תנועת הקיבוץ הדתי להקים את הישיבה הצפונית, כמה מהקיבוצים התעניינו בקביעת משכנה של הישיבה בתחומם, ולבסוף החליטה התנועה להקים את הישיבה בקיבוץ מעלה גלבוע שהיה באותה העת במשבר דמוגרפי קשה, מתוך מטרה שהישיבה תהיה מנוף להתפתחות הקיבוץ. ראשי הישיבה בהקמתה שימשו באותה העת כרבני קיבוצים, הרב גלעד בקיבוץ לביא (בו הוא מכהן כרב עד היום) והרב ריינר בקיבוץ טירת צבי. שנה לאחר מכן הצטרף גם הרב ביגמן, חבר קיבוץ מעלה גלבוע ששימש קודם לכן כרב הקיבוץ, ובמשך כמה שנים היה ראש הישיבה בעין צורים. בשנים הראשונות שכנה הישיבה בתוך בית הכנסת של הקיבוץ והתלמידים גרו בדירות של הקיבוץ. בחורף תשס"ה (2004) נחנכו בית מדרש ובנייני פנימיות חדשים, ובשנת 2009 נחנך מבנה הספרייה החדש. בשנת 2023 נכנס הרב יוסי גמליאל לתפקיד ראש בית המדרש, בכוונה למנותו בעתיד לראש הישיבה, ובשנת 2024 נכנס לתפקיד ראש הישיבה. באותה שנה פרש הרב ביגמן מראשות הישיבה והתמנה לתפקיד נשיא הישיבה. דרכי הלימוד וסדר היום עקרונות בלימוד הישיבה דוגלת בפתיחות מחשבתית ובביקורתיות בלימוד, לצד מחויבות מלאה לשמירת ההלכה. הישיבה שואפת להכניס לתוך הדיון בבית המדרש את קשת הדעות בכל תחום, בבחינת "קבל האמת ממי שאמרה". לרוב רבני הישיבה תארים אקדמיים מתקדמים, לצד רקע ישיבתי רב שנים. סדר היום בישיבה נלמדים שלושה סדרים ביום. סדר בוקר מוקדש ללימוד גמרא בעיון, סדר צהריים מוקדש ללימוד גמרא בבקיאות, וסדר ערב מוקדש ללימוד עצמי של התלמידים בתחומים תורניים שונים לבחירתם. בישיבה שיעורים במגוון תחומים לפני סדר בוקר, בתחילת ובסוף סדר צהריים, ובסוף סדר ערב; וכן חבורות לימוד בנושאים שונים בזמן סדר ערב ובהפסקת הצהריים. הישיבה מעודדת את התלמידים לא להיכנס לשיעורים רבים ולהעדיף לימוד עצמי. לימודי הגמרא בלימודי העיון משלבת הישיבה בין צורת הלימוד הליטאית המקובלת בישיבות רבות, לבין לימוד חדשני השואב את מקורותיו גם מן המחקר האקדמי. רוב רבני הישיבה צועדים בדרכו של הרב ביגמן בלימוד העיון, גישה המכונה לעיתים 'שיטת הרבדים', אך אינה זהה לשיטת הרבדים של הרב היימן. התובנה המרכזית העומדת בבסיס שיטת הלימוד היא שיש ללמוד כל מקור בפני עצמו, ב"קריאה יחפה", מתוך הבנה שפרשנות שנותנים רבדים מאוחרים יותר של הסוגיה לרבדים המוקדמים שלה אינה בהכרח כוונת המקור הקדום. מתוך חשיפת רובדי הסוגיה מבקשים רבני הישיבה לעמוד על התהליכים ההלכתיים, המשפטיים והערכיים המתרחשים בסוגיה וביחס לנושאים הנידונים בה. רבנים אחרים בישיבה, ובראשם הרב ריינר, מלמדים גמרא בשיטות אחרות, בעיקר שיטת בריסק. שיטת הלימוד של הרב ריינר עוסקת בעיקר בחקירה לעומקן של ההגדרות ההלכתיות, תוך שימוש בהמשגות הלמדניות שנבנו על ידי האחרונים. לימוד התנ"ך וגישת התמורות לימוד התנ"ך בישיבה ברובו נעשה על דרך הפשט, תוך התמקדות בשיטה הספרותית ובשיטות נוספות. חלק מרבני הישיבה סוברים שיש אמת פרשנית רבה בביקורת המקרא, ולפיכך רואים חשיבות בהתמודדות עם האתגרים שהתפיסה הביקורתית מציבה לאמונה. תלמידי שיעור ב' לומדים עם ד"ר חזי כהן סדרת שיעורים ששמה "מסורת וביקורת", ובה מוצגות הטענות העיקריות של הביקורת, וכן ההתמודדות הדתית עמן לאורך הדורות. בשיעורים נלמדת גם גישת התמורות, שפיתחו הרב ביגמן והרב אביה הכהן (שהיה ר"מ בישיבת עין צורים) עם כהן. לפי גישה זו, בדומה לשינויים בהלכה לאורך הדורות שלאחר המקרא (תורה שבעל פה), כך הפערים והסתירות בחוקי המקרא נובעים משינויים במהלך התהוות התורה עצמה. דוגמה רווחת לתמורות שכאלה היא שינויים שהתרחשו בספר דברים, בעקבות המעבר ממציאות נוודית לישיבת קבע בארץ. השינויים יכולים לנבוע מהתפתחות מוסרית, אירועים היסטוריים, שינויים תאולוגיים ועוד. בשנת תשע"ט הישיבה הוציאה לאור ספר שעוסק בגישה ומפתח אותה. לימודים נוספים לצד לימוד הגמרא, התופס את עיקר יום הלימודים, ולימוד התנ"ך, בישיבה מדגישים את החשיבות של לימוד תורה שבעל-פה, הלכה ואגדה; מחשבת ישראל וחסידות; ולצידן גם תחומי רוח נוספים כגון ספרות ופילוסופיה. בין היתר, רבים מתלמידי הישיבה לומדים בתוכניות שמטרתן ללמוד את כל התנ"ך וחצי מששת סדרי המשנה, תוך שנה אחת. ישיבה וצבא – מסלול ה"שילוב" הישיבה דוגלת בחשיבות של שילוב לימוד תורה משמעותי עם שירות צבאי מלא בכל יחידות צה"ל. משום כך התלמידים מתגייסים לצה"ל במסגרת תוכנית השילוב, שבה משרתים התלמידים שירות צבאי מלא לצד שנתיים של לימוד בישיבה. רוב התלמידים מתגייס לאחר שנה וחצי של לימוד בישיבה (בגיוס מרץ של שיעור ב), ורבים מהם חוזרים לתקופת לימודים נוספת בתום השירות. במסלול השילוב המקורי התלמידים היו חוזרים לתקופת הלימודים השנייה באמצע השירות הפעיל, אולם כיום בודדים עושים זאת. לצד מסלול השילוב קיים בישיבה מסלול השילוב המיוחד, שבו משרתים שירות פעיל מקוצר של שנתיים, וחוזרים לישיבה לתקופת זמן ממושכת יותר (בדומה למסלול ה"הסדר", אך בשירות פעיל ארוך יותר). המיועד למספר מוגבל של תלמידים (עד 20% מכל מחזור), אשר בכוונתם להמשיך ללימודי רבנות או חינוך. ההצטרפות למסלול דורשת אישור של ראשי הישיבה. חלק מתלמידי הישיבה משרתים בסיירות וביחידות נוספות הדורשות שירות של שלוש שנים ויותר. היחס לחברה הישראלית ולעם ישראל בישיבה מושם דגש על החיבור לחברה הישראלית ולמדינת ישראל. הישיבה נוהגת להשתתף במפגשי שיח בין דתיים וחילונים, ומעודדת את תלמידיה לתרום תרומה משמעותית לחברה הישראלית. בישיבה מושם דגש על מחויבות לצדק חברתי. ראשי הישיבה עוסקים בתחומי התרת עגונות וסרבנות גט, והם חברים בעמותת "גשר", בארגון "במעגלי צדק", בארגוני הרבנים צהר ובית הלל, ובארגון קולנו. בשנת תשע"ג נפתח בישיבה מסלול השילוב המשלב, שבמסגרתו לומדים בה תלמידים על הספקטרום האוטיסטי בתפקוד גבוה. תלמידים אלה עובדים בחווה חקלאית-טיפולית בשעות הבוקר ומשתלבים בלימודי הישיבה בשעות אחר הצהריים והערב. לפני פתיחת המסלול התנדבו תלמידי הישיבה אחת לשבוע בבית שאן במרכז לקליטת עלייה שבקיבוץ בית אלפא. עם פתיחת מסלול "השילוב המשלב" התנדבות זו נפסקה, מתוך אמונה כי מעלתו של השילוב בתוך קהילת הישיבה גדולה באופן משמעותי מהתנדבות מוגבלת בזמן מחוץ לכותלי המוסד. רבים מרבני הישיבה פעילים בשדה הפמיניזם הדתי. הדבר בא לידי ביטוי בהשתתפות בכנסים של ארגון קולך ובמעורבות ביוזמות בתחומי התרת עגונות, מסורבות גט ועוד. בשנת תשע"ו פתחה הישיבה תוכנית לימודי הלכה לנשים, בשיתוף עם מדרשת עין הנצי"ב, בהובלת הרב בנימין הולצמן (ר"מ בישיבה ורב קיבוץ מעלה גלבוע). כיום התוכנית ממשיכה להתקיים בהובלת ישיבת מהר"ת ומדרשת עין הנצי"ב, ואינה תחת הישיבה. בנוסף, ראשי הישיבה וחלק מרבניה פעילים הלכתית וציבורית בשדה הגיור, בעיקר כחלק ממיזם גיור כהלכה. בישיבה פועל בית הדין הצפוני של המיזם. בין היתר, בינואר 2022 חתמו ראשי הישיבה על תמיכה בתוכנית הגיור של שר הדתות מתן כהנא. הישיבה רואה חשיבות בקשר עם יהדות התפוצות ולומדים בה תלמידים מחו"ל, רובם מארצות הברית. בשונה מישיבות רבות המחזיקות תוכנית לבני חו"ל, בישיבת מעלה גלבוע התלמידים מחו"ל משולבים לגמרי בתוכנית הישראלית, למעט שיעורים בודדים במהלך השבוע. חלקם מתגייסים לצה"ל ועולים לישראל. פרסומים בהוצאת הישיבה ספרים הרב דוד ביגמן, יודוך רעיוני: התבוננות הגותית בפרשת השבוע, תשס"ט. יצא גם באנגלית בשם The Fire and the Cloud לשמוע אל הרנה ואל התפלה, סדר סליחות בנוסח משולב – אשכנזי וספרדי. מהדורה ראשונה יצאה בתשס"א, בשיתוף עם ישיבת הקיבוץ הדתי עין צורים (מהדורה שנייה מתוקנת, תשע"ב; מהדורה שלישית מתוקנת, תשפ"ג) הרב יהודה גלעד, את קֹלךָ שמעתי: שיח אלוהים ואדם בספר בראשית, עיונים בדרך הפשט ומדרשו, תשע"ג (מהדורה שנייה מתוקנת ומורחבת תשע"ה) גישת התמורות: שיטה חדשה בפרשנות התורה, בעריכת חזי כהן ואביעד עברון, תשע"ט (הוצאה משותפת עם ספרי מגיד) ד"ר חזי כהן, שערי חיים: בעקבי תורתו של הבן איש חי, תשע"ט (הוצאה משותפת עם ידיעות ספרים) הרב דוד ביגמן והרב בנימין הולצמן, עקרות הלכתית: פתרונות למצבי אי־פריון על רקע הלכתי, תש"ף תורה מן ההר: פשט, מדרש וחסידות בפרשת השבוע מבית ישיבת מעלה גלבוע, בעריכת הרב יהודה גלעד, תשפ"ד (שני כרכים) כמה מחברי סגל הישיבה פרסמו ספרים נוספים בהוצאות אחרות, ביניהם ספרו של ד"ר חזי כהן חוכמה מקדם: סיפורי חכמים מקהילות הספרדים ועדות המזרח (ידיעות ספרים, תשע"ה) וספרו של ד"ר זאב קיציס, המורים הגדולים של החסידות (ידיעות ספרים, תשפ"ד). כתבי עת כתב העת התורני מעגלים, ובו מאמרים תורניים עיוניים פרי עטם של רבני הישיבה, תלמידיה ובוגריה. כתב העת פעיל, ועד שנת תשפ"ג יצאו לאור 11 כרכים וזאת ליהודה, עלון הגותי על שם הרב יהודה עמיטל, בעברית ובאנגלית. העלון יצא לאור בשנים תשע"ג–תשע"ד, בחמישה גליונות בוגרים ידועים פרופ' אבישי בר-אשר – חוקר קבלה, חבר סגל בחוג למחשבת ישראל באוניברסיטה העברית הרב אילעאי עופרן – פסיכולוג, רב קבוצת יבנה וראש מכינת רוח השדה הרב איתן טוקר – ראש ישיבת הדר בניו יורק אלירן מלכה – במאי קולנוע וטלוויזיה, יוצר הסדרה שבאבניקים והסרט הבלתי רשמיים אלישע מדן – ממקימי היישוב אביגיל, נפצע אנוש בעזה במלחמת חרבות ברזל, משיא משואה ביום העצמאות 2025 אריאל בנבג'י – במאי קולנוע וטלוויזיה (אורים ותומים, נויורק ועוד) אריאל לוינסון – ראש הישיבה החילונית 'בינה' בירושלים ביני אשכנזי – כתב המשפט באתר וואלה יאיא פינק – פעיל שמאל דתי, מייסד לובי 99 ודמוקרטTV, לשעבר מנכ"ל תנועת דרכנו - יוצאים לפעולה יאיר אגמון – סופר (עם הארץ, יאיר ויהונתן ועוד), בעל טור שבועי במגזין מוצש של מקור ראשון, ובמאי קולנוע ד"ר יעקב צ' מאיר – סופר (גם ציפור, דרישות, נחמיה ועוד), חוקר בתחומי מדעי היהדות והיסטוריון של תולדות הספר תא״ל ישראל פרידלר – מפקד עוצבת אדום, לשעבר מפקד חטיבת ביסלמ"ח, חטיבת אלכסנדרוני וסמח"ט גולני אל"ם מאיר בידרמן – מפקד חטיבה 401, לשעבר מפקד חטיבת הבקעה, סמח"ט הצנחנים מאיר בינג – מנכ"ל האוניברסיטה הפתוחה, לשעבר מנכ"ל המשרד לשוויון חברתי מאיר מרציאנו – כתב הבריאות של רשת 13 הרב מישאל ציון – רב ואיש חינוך, מחבר הגדה ישראלית ומגילת אסתר: פירוש ישראלי חדש שמואל שטח – מנהל "דור – חינוך דתי מאי"ר". לשעבר מנכ"ל תנועת נאמני תורה ועבודה קישורים חיצוניים אתר האינטרנט הרשמי של ישיבת מעלה גלבוע ישיבת מעלה גלבוע, ברשת החברתית פייסבוק ישיבת מעלה גלבוע, ברשת החברתית X (טוויטר) ישיבת מעלה גלבוע, ביישום טלגרם ישיבת מעלה גלבוע, ברשת החברתית אינסטגרם ישיבת מעלה גלבוע, סרטונים בערוץ היוטיוב מאמרי כתב העת מעגלים באתר ספריית אסיף ישיבת הקיבוץ הדתי (מעלה גלבוע), דף שער בספרייה הלאומית הערות שוליים