ברור חיל

בְּרוֹר חַיִל הוא קיבוץ השוכן במישור החוף הדרומי ובסמוך לשדרות, ומשתייך למועצה אזורית שער הנגב. נכון למרץ 2024 הוא הקיבוץ הגדול ביותר במועצה אזורית שער הנגב ובין הגדולים באזור הדרום, עם 1,186 תושבים. היסטוריה המשלט באפריל 1948 הוקם משלט סמוך לכפר ברייר בנגב המערבי על ידי הפלמ"ח ותושבים מהאזור. הוא הוקם בעקבות מבצע אברהם, שמטרתו הייתה לפתוח את הדרך ליישובי הנגב שנשלטה מן הכפר בֻּרֵיר. בכך היה לאחד משני היישובים היחידים שהוקמו בין החלטת החלוקה להכרזת העצמאות (קדם לו היישוב בית לחם הגלילית). המשלט, שנקרא לימים "משלט ברור חיל", הוקם במרחק כ-1,000 מטרים מן הכפר בֻּרֵיר, אשר תושביו מנעו מעבר תחבורה ואספקה לנגב. ייעודו היה להגן על דרך העוקפת את הכפר שנסללה על ידי הפלמ"ח ולהיערך לקראת הפלישה המצרית. ב-5 במאי 1948 עלו חברי גרעין "הסנה" ומקצת מחברי גרעין "חרות" – צעירים יהודים יוצאי מצרים מתנועת החלוץ הצעיר, יחד עם אחדים מיוצאי מרוקו, לאייש את המשלט, כשלב ראשון בהתיישבות. הם עלו לארץ ישראל שנים אחדות לפני כן ועברו הכשרה בגבת או בדגניה, ואחר כך תפקדו כפלוגת עבודה עצמאית ברעננה. במשלט התיישבו כ-30 מחברי הגרעין, ובהם חמש נשים, בתנאי מחסור. עיקר פעילותם התמקדה בחפירת תעלות, הקמת ביצורים, שמירה, אימונים וביצוע שירותים שונים. במבצע ברק ב-13 במאי 1948 נכבשו הכפרים הסמוכים למשלט, ברייר, חוליקאת וכאוכבה, ונפתחה הדרך ליישובי הנגב, אולם ב-8 ביולי 1948 השתלט הצבא המצרי על אזור חוליקאת והתבצר במקום, וכך שוב נותקו ישובי הנגב והמשלט הפך חלק מקו ההגנה הצפוני של הנגב הנצור, מקום מעבר לשיירות לילה, יציאה לפעולות וחזרה מהן. המצריים לא נקטו יוזמה לגבי המשלט ומלבד ירי פגזים ללא מטרה מדויקת ומספר הפצצות קלות ממטוסים, המשלט לא הותקף ולא נכבש. לאחר סיום הקרבות באזור, ב-1949 התרחב הגרעין, החל בעיבוד הקרקע והתארגן כמשק חקלאי. בינואר 1950 עברו החברים ממיקומו הראשוני של היישוב לנקודה החדשה, סמוך יותר למקורות מים ולכביש, והקימו את קיבוץ ברור חיל במיקומו הנוכחי. הקיבוץ שמו של הקיבוץ כשם יישוב יהודי שהתקיים ככל הנראה בקרבת מקום בתקופת בית שני. חוקר התלמוד שמואל קרויס מצא כי 'ברור-חיל' הוא שיבוש של מילה שמקורה יווני בהגיית: פְרוּריוֹן (φρούριον) בהוראת: משמר-הצבא, 'ברור-חיל' היה תחום החיילות הרומיים אשר בהם התבסס הצבא ובו עברו קווי הלימס פלסטינה המשתרעים מאזור הסמוך לעזה. לימים, החלו יהודים למול במקום את בניהם בימי גזרות אדריאנוס שאסרו על קיום ברית מילה. במקום זה התגורר רבן יוחנן בן זכאי, כפי שמובא בגמרא: ”תנו רבנן: "צדק צדק תרדף" – הלך אחר חכמים לישיבה [...] אחר רבן יוחנן בן זכאי לברור חיל”. שם המקום נזכר באמרה מיוחדת המופיעה בתלמוד הירושלמי (תלמוד ירושלמי, מסכת כתובות, פרק א', הלכה ה'): "אור הנר בברור חיל שבוע בן שבוע בן", ובתלמוד הבבלי (תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף ל"ב, עמוד ב'): ”תנא קול ריחים בבורני שבוע הבן שבוע הבן אור הנר בברור חיל משתה שם משתה שם”. רש"י והתוספות מפרשים שהמשפט עוסק בקיום מצוות ברית מילה בעת גזרות אדריאנוס. לקיבוץ שהוקם בסמוך לאחר כעשור ניתן השם אור הנר. בעשורים הראשונים לקיומו הייתה בקיבוץ מסורת, לפיה אבות עלו לראש המגדל לאחר הולדת בניהם והשיאו משואה, כדי לציין את קיום טקס ברית המילה לבניהם. שמו של היישוב השתמר בשמו של הכפר הערבי הסמוך בֻּרֵיר. כפר זה נחרב במלחמת העצמאות בקרבות חטיבת גבעתי. עם הקמת היישוב, כתב המשורר יעקב אורלנד את שירו "ברור חיל": ”מול פגע השעה / מול פגעי החוק והתיל / יסדנו נקודה חדשה / וקראנו לה ברור חיל / בנגב יסדנו אותה הפעם / מול בריר הערבית היא חונה / כך תמיד בעוד הם יורים כדורי רעם / אנו יורים אבני פינה”. במשך השנים קלט הקיבוץ מאות עולים מברזיל שהגיעו במסגרת גרעיני תנועת 'הבונים דרור'. הגרעין הראשון הגיע ב-1952. במרוצת השנים הפך הקיבוץ למזוהה עמם על-ידי הציבור והתקשורת בישראל. בשנת 1953 נבנה בקיבוץ חדר אוכל. בשנים 1958–1961, במשך שנותיו הראשונות בישראל, גר בקיבוץ הקולנוען דוד פרלוב. נשיא עצרת האו"ם בזמן החלטת החלוקה, הברזילאי אוסוולדו ארניה, תרם לקיבוץ את הפטיש שבו חתם את הדיון, ואת הפרוטוקול המקורי של הדיון. בשל בעיות בשימור הפרוטוקול הוא הועבר בנובמבר 2009 לגנזך המדינה. ברור חיל היה הקיבוץ הראשון שחילק את נכסי המגורים לחבריו במסגרת שיוך דירות, כחלק מתהליך השיקום שלו לאחר המשבר הכלכלי בשנות ה-80. בהיותו יישוב חקלאי או יישוב באזור פיתוח, עובדים המעתיקים את מקום מגוריהם ליישוב וגרים בו לפחות שישה חודשים רצופים, נהנים מכך שאם התפטרו לשם כך מעבודתם, ההתפטרות תיחשב להם כפיטורים. בהיותו אחד מיישובי עוטף עזה, ניתן לתושביו זיכוי ממס הכנסה בהתאם לסעיף 11 לפקודת מס הכנסה. בשכונת ההרחבה מתגוררים בני הקיבוץ לצד משתכנים חדשים. ילדי הקיבוץ ושכונת ההרחבה לומדים בבית הספר היסודי קשת ובתיכון בית חינוך שער הנגב, שנמצאים בקריית החינוך שער הנגב ליד שדרות. בקיבוץ ישנה מערכת חינוך בלתי פורמלי ענפה הכוללת בתי ילדים לפי קבוצות גיל, הפועלים בשעות הצהריים/ערב ובחופשות מבית הספר. במרכז הקיבוץ נמצא גן ארכאולוגי בו ניתן למצוא עתיקות שנמצאו במשך השנים בשטחי הקיבוץ. אף על פי שלא נעשתה חפירה ארכאולוגית מסודרת במקום, הרי שהממצאים מזוהים עם התקופה הרומית והתקופה הביזנטית. נכון ל-2019 היישוב נכלל ברשימת אזור קו העימות הדרומי שפרסמה רשות המיסים. בשני העשורים הראשונים של המאה ה-21 הוא סבל מירי מכיוון רצועת עזה. שדה הנפט ברור חיל בנובמבר 1956 החלה חברת לפידות חברת מחפשי נפט לישראל בקידוח "ברור 1" באזור הקיבוץ, לאחר שנמצא נפט בשדה חלץ הסמוך, אך נפט לא נמצא בו. בפברואר 1957 החל קידוח "ברור 2" וביוני 1957, פרץ בו סילון נפט וזרם לאורך מאות מטרים. הוחל מיד בהפקת הנפט ובקידוח "ברור 3", בו גם נמצא נפט. בקידוחים נוספים שנערכו נמצא נפט ב"ברור 5" באפריל 1958 וב"ברור 8" באוקטובר 1964 בשנת 1965 סיפקו שדה ברור יחד עם שדה חלץ וכוכב הסמוכים 7% מתצרוכת הנפט של מדינת ישראל. ענפים עסקיים ומיזמי תרבות בקיבוץ לאורך השנים פעלו ביישוב מספר מפעלי תעשייה ועסקים מקומיים. באזור התעשייה הקטן בכניסה לקיבוץ פעל מספר שנים מפעל לייבוש ירקות של חברת "דקו", ואחריו מפעל מאפים של חברת "זוגלובק". באמצע שנות ה-60 הקים בנימין בוכבינדר בית מלאכה לקרמיקה אמנותית תעשייתית, שזכה להכרה כ"קרמיקה ברור חיל". בשנות ה-70 פעלה בקיבוץ "שלישיית ברור חיל", שהוציאה אריך נגן אחד. בשנת 1978 השתתפו נגנים מהקיבוץ בהקלטת האלבום ארץ טרופית יפה ובהופעות שבאו בעקבותיו. אנשי תרבות ותקשורת רבים כמו אלי ישראלי, אריק איינשטיין ומתי כספי קידמו את המוזיקה הברזילאית ושיתפו פעולה עם להקת הסמבה של הקיבוץ. לאחר ההפרטה נוסדו בקיבוץ מיזמי הסעדה וקייטרינג בסגנון ברזילאי. כמו-כן הוקם בו בשנת 2008 מוזיאון אדונירן ברבוזה, המציג תמונות המתארות את חייו ועשייתו של האמן הנודע וכלי נגינה אופייניים למוזיקה העממית הברזילאית. בשנת 2019 הוקמה בקיבוץ חברת האגרוטק AKOLogic. בתחילת שנת 2025 התארח בחדר האוכל של הקיבוץ זומו - המוזיאון שבדרך. בקיבוץ פועלת מכינה קדם-צבאית של עמותת עין פרת – המדרשה למנהיגות חברתית. מלחמת חרבות ברזל עם פתיחת מתקפת הפתע של חמאס ב-7 באוקטובר 2023 נשמעו אזעקות צבע אדום ברחבי הקיבוץ והאזור כולו, החלו מטחי רקטות לעבר אזור עוטף עזה. מחבלים הגיעו לצומת הכניסה לקיבוץ ולגדרות המקיפות את הקיבוץ אך נבלמו על ידי רבש"ץ הקיבוץ וכיתת הכוננות בשיתוף הימ"מ וחוסלו בצומת חלץ שליד הקיבוץ. באותה שבת, החל משעות הבוקר המוקדמות, תושבי הקיבוץ הונחו להיכנס למרחבים מוגנים ולשהות בהם עד שעות הצהריים. ב-13 באוקטובר 2023 פונה הקיבוץ מתושביו בהנחיית פיקוד העורף ובהחלטת ממשלה 988 למלון דן פנורמה בחיפה. קישורים חיצוניים ברור חיל (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית אתר היישוב ברור חיל תולדות ברור חיל באתר מיזם הנגב המערבי והגליל שירים שנכתבו והולחנו בברור חיל, באתר שירה עובדת אתר תנועת "הבונים-דרור" בברזיל סיפור מקומי - ברור חיל - התפתחות הקיבוץ על גבי ציר זמן, מוצגת באמצעות תמונות וזיכרונות שישים שנה – עליית הבונים דרור ברזיל / קיבוץ ברור חיל - תולדות העלייה החלוצית מברזיל, בהוצאת העמותה לציון 60 שנות עליה מתנועת דרור ברזיל אברהם שנפלד, 60 שנה ברור חיל היווצרות יחסי ישראל‐ברזיל באספקלריה חלוצית: בין דיפלומטיה לקיבוץ, מאת מאיר חזן ברור חיל, במרכז המידע לנגב ולגליל של תנועת אור מידע על ברור חיל בקטלוג הספרייה הלאומית אתר המועצה האזורית שער הנגב ברור חיל באתר המועצה האזורית שער הנגב אבשלום קור, באופן מילולי: אור הנר בברור חיל, גלי צה"ל, 28 במאי 2026 הערות שוליים