נאות סמדר

נְאוֹת סְמָדַר הוא קיבוץ בדרום הערבה סמוך לצומת שיזפון, על כביש 40, השייך למועצה אזורית חבל אילות. הקיבוץ חבר בתק"ם. הקיבוץ הוקם כהיאחזות "שיזפון" בשנת 1980, ולאחר שלא הצליח להתרומם התיישב בו בשנת 1989 גרעין נאות סמדר שהקים בו יישוב סביב הנושא האקולוגי־אורגני. היישוב משתרע על שטח של כ-800 דונם. היסטוריה - היאחזות הנח"ל שיזפון טרם הקמת נאות סמדר, קיבוץ שיזפון עלה על הקרקע בספטמבר 1980 על ידי גרעיני נח"ל. המתיישבים הראשונים במקום היו חברי גרעין "זמרן" של תנועת הצופים, מחזור ע"ג, גיוס 1979, שלימים התיישבו בקיבוץ קטורה. הם החזיקו במקום כהיאחזות נח"ל לפני שהונח קו המים ליישוב, ולפני שהיה חשמל. אחריהם תחזקו את המקום חברי גרעין "דרדר" לטללים. גרעיני הנח"ל הבאים במקום כבר יועדו אל קיבוץ שיזפון ואכלסו אותו בשנותיו הראשונות: גרעין ראשית - מחזור ע"ה - גיוס 1980, שעברו הכשרה בשל"ת בקיבוץ דורות גרעין ראם - מחזור ע"ז - גיוס 1981 גרעין אשד (אל שיזפון דרכנו) - מחזור ע"ט - גיוס 1982 גרעין ערבה - מחזור פ"א - גיוס 1983 גרעין פרא - מחזור פ"ה - גיוס 1985 גרעיני ראם, אשד, ערבה ופרא עברו הכשרה בשל"ת מוקדם בקיבוץ נצר סרני, אשר היה לקיבוץ האומן של שיזפון. בראשית דרכו נקרא הקיבוץ, שהיה היישוב השישי של התק"ם בערבה, "ערבה 6". בעת פינוי היישובים בסיני, הועבר חלק מהציוד שפורק בסיני לקיבוץ שיזפון, כולל מגרש הכדורסל שלו. נדמה כי שיזפון היה הקיבוץ האחרון בישראל שהוקם ונוהל כולו על ידי גרעיני נח"ל, ובעיקר בנות ובני גרעין ראשית וגרעין ראם. שני גרעינים אלה אף סייעו בהקמתם ובנייתם של היישובים הסמוכים לשיזפון: נווה חריף ושיטים, ולקחו חלק בהקמת מחנות הצבא שבאזור, ובנטיעת חורשות דרך (לימנים) ביחד עם קק"ל. חורשות אלה נראות בצידי הדרכים בנגב ובערבה. חברי הגרעין הקימו גינות נוי, נטעו מטע תמרים וגידלו ירקות, בעיקר בצל, מלונים, ופרחים. בנוסף בנו את בתי המגורים ומבני הציבור במקום, סללו שבילים, עבדו ביערנות. התושבים החזיקו מזנון דרכים בצומת שיזפון, ששכן בתחילה באוטובוס נטוש, אשר הובא לצומת לאחר שירות קודם כמזנון באשלים. המזנון שימש את הפועלים שעסקו בבניית מחנות הצבא, חיילים ומעט מטיילים שבחרו בדרך זו בדרכם לאילת. כן הפעילו התושבים מזנון בנמל התעופה עובדה. ביוזמת בני הגרעינים הוקם בשיזפון לול תרנגולות ענק ומודרני, שהיה בזמנו אחד מחמשת הלולים הגדולים בישראל, וניטעו חורשות נוי סביב היישוב. תוכנית אכלוס היישוב, שהייתה מבוססת על הישארות בני הגרעין במקום לאחר שירותם הצבאי, לא הצליחה. לפיכך, בספטמבר 1988, לאחר שנותרו בו רק 15 בני אדם, הוחלט לפנותו ולהחזיקו על ידי צעירים בשנת שירות עד למציאת מתיישבים אחרים שיתיישבו בו. חלק מיחידות הדיור הריקות הועברו להר עמשא. נאות סמדר הקמת הקיבוץ קיבוץ נאות סמדר הוקם בקיץ 1989 במקום היאחזות הנח"ל שיזפון. קבוצת המקימים כללה חברים מירושלים בעלי מקצועות חופשיים, שעזבו את העיר והתיישבו בנגב על מנת להקים קהילה לומדת, שליבה מכוון לשיתוף פעולה בין אדם לחברו ולסביבתו. היישוב הוא יישוב אורגני עם התייחסות לתחום האקולוגי הכוללת חקלאות אורגנית, בנייה מדברית, מיחזור והשבת מים. בשנת 2001 הוסב שם המקום משיזפון לנאות סמדר. מקור שם הקיבוץ מגיע מהמילה נאות, כלומר נווה מדבר, ומהמילה סמדר, בשל פרי הגפן שבמקום, ולזכרה של סמדר ספרא, אשתו של יוסף ספרא, ממקימי היישוב, שנהרגה בתאונת דרכים ב-1981.ספרא הלך לעולמו בשנת 2003. אורח החיים נאות סמדר הוא קיבוץ שיתופי באופן מלא. ההחלטות מתקבלות בהסכמה, ההכנסות מתחלקות באופן שווה והחברים עובדים בעיקר בתוך הקיבוץ. חברי הקיבוץ שהגיעו למקום בשנת 1989 התקבצו סביב דמותו של הבמאי והמחזאי יוסף ספרא. הם מתרגלים תורות רוחניות הקשורות למשנתם של קרישנמורטי, גורדייף ואקהרט טולה. בקיבוץ, הרוחניות מתקיימת גם בחיי היום־יום. לדוגמה, לא אוכלים בשר, במהלך ארוחות הבוקר והצהרים נהוג לא לדבר, אין טלוויזיות בבתים ונהוג לא להשתמש בטלפונים סלולרים במרחב הציבורי. ענפים כלכליים בקיבוץ במקום כ-200 חברים המתפרנסים בעיקר מחקלאות אורגנית ותוצריה: כרמים, זיתים, תמרים, עיזים, יין, שמן וגבינות. התוצרת החקלאית של הקיבוץ נמכרת ברשתות השיווק ובחנויות טבע ברחבי הארץ. הקיבוץ עוסק בבנייה מדברית מגוונת, הכוללת מגדלי צינון פסיבי, לבני בוץ, בנייה בבלות קש ועוד. ברחבי הקיבוץ מפוזרים מבנים רבים הבולטים באסתטיקה המיוחדת שלהם ושנבנו במהלך השנים על ידי אנשי המקום, העוסקים גם בבנייה מחוץ לתחומי היישוב לפרנסתם. בתחומי האומנות והיצירה מתקיימות סדנאות אומנות של בית האומנויות שתוצריהן נמכרים במקום. הקיבוץ קולט מתנדבים. תיירות ואירוח בתחילת הדרך שמרו חברי הקיבוץ על פרטיותם. החל מהעשור השני של המאה ה-21 הם החלו להיפתח אל העולם בסדנאות וסמינרים של בנייה וחקלאות אקולוגית יחד עם התמקדות בתהליכים רוחניים. בנאות סמדר מספר מיזמי תיירות ואירוח כולל פונדק נאות סמדר הממוקם בצומת שיזפון הכולל מסעדה צמחונית ובית קפה, חנות המפעל של מוצרי נאות סמדר וסיורים במחלבה, ביקב ובבית האומניות. במרחק של כשני קילומטרים מבתי הקיבוץ בשטח של היאחזות נח"ל יעלון לשעבר, שיפצו חברי הקיבוץ את בתי ההיאחזות הישנים בצורה אקולוגית והם משמשים כבתי אירוח לתיירות פנים וחוץ. בשנת 2022 היה הקיבוץ מועמד להפיכה לכפר תיירות מומלץ על ידי ארגון התיירות של האו"ם (UNWTO), הכולל נכון לשנת 2023 167 כפרים ברחבי העולם, העומדים בתנאים שונים, כולל קיימות סביבתית, חברתית וכלכלית, שימור של משאבים תרבותיים וטבעיים ועוד. בשנת 2025 הקיבוץ נבחר על ידי ארגון התיירות של האו"ם לאחד מ-250 הכפרים התיירותיים הטובים בעולם. קליטת מפונים בעקבות מלחמת חרבות ברזל הקיבוץ בדומה לקיבוצים אחרים קלט מפונים מקיבוצים מעוטף עזה וגבול הצפון שפונו מביתם בעקבות מלחמת חרבות ברזל. הקיבוץ קלט בעיקר מהיישובים צבעון ומתת בגבול הצפון. מבין קבוצה זו קבוצה של 17 משפחות הכוללות כמאה מבוגרים וילדים, התחייבה להישאר בקיבוץ שנה אחת לפחות כאשר שאר המפונים שנקלטו בתחילה עברו למקומות אחרים. קליטת המפונים הגדילה את מספר תושבי הקיבוץ מ-150 ל-250. הסרט האושר המוחלט בשנת 2019 יצא הסרט התיעודי "האושר המוחלט", של אביב אור משולם, אחותה של רחל טיפנברונר אשר עזבה עם משפחתה את נאות סמדר בשנת 2012. בסרט מתארות רחל ומספר נשים אחרות שהיו חברות הקיבוץ, את החיים בו בצורה מורכבת המציגה חוויות חיוביות ומשמעותיות שחוו לצד חוויות שליליות וקשות הקשורות לצורת החיים ולספרא. בין השאר, תואר כי המקום איפשר למשתתפות צמיחה אישית ורוחנית אך כי ספרא ניצל מינית אחת מהן ולדעת אחת ממשתתפות הסרט הקיבוץ התנהל כ"כת לכל דבר ועניין". הספר "לב המקום" חברת הקיבוץ ענת אורנשטיין-גנור ריאיינה עשרות ראיונות עם הספר עם האנשים שהקימו את נאות סמדר כיישוב שהוא בית ספר ללימוד עצמי של האדם. הספר בנוי כאסופת שיחות. הספר דן בסוגיה האם אפשר לחיות בשיתוף פעולה המבוסס על התחדשות מתמדת ביחסים עם עצמי, עם האחר ועם הסביבה, וכיצד מממשים כוונה זו בריתמוס של חיי היום יום. סוגיות אלה ואחרות עולות מתוך הסיפורים האישיים. הן מזמינות את הקורא להצטרף למסע שעיקרו התעניינות בשאלות אוניברסליות העוסקות במקומו וייעודו של האדם בעולם, בגורלו האישי ובאחריותו לחברה כולה.[1] גלריה לקריאה נוספת ענת אורנשטיין נאור, לב המקום, שיחות עם אנשי נאות סמדר ושותפים להקמה, הוצאת עמדה, 2025. קישורים חיצוניים אתר האינטרנט הרשמי של נאות סמדר אתר נאות סמדר נאות סמדר, במרכז המידע לנגב ולגליל של תנועת אור אודי רן, טבע הדברים, נאות סמדר: מקום עם עקרונות חיים אחרים, באתר ynet, 9 באוקטובר 2012 חגי עמית, האנשים שהקימו מקדש במדבר ולא מחזיקים טלוויזיה: הכירו את היישוב הכי שונה בישראל, באתר TheMarker‏, 3 באפריל 2015 ארי ליבסקר, סמינר הקיבוצים, באתר כלכליסט, ‏13 באפריל 2016 אלי אשד, קיבוץ מיסטי או כת מסוכנת: "נאות סמדר" והרומן הסודי עליו מאת אלי בנאקוט, באתר "יקום תרבות", 15 בדצמבר 2019 זינוק לאתמול | פרק 61: פטפט, תוכי יוסי, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 25 באפריל 2022 משה גלעד, בנאות סמדר רוצים שתבואו לבקר, אבל בתנאי שתשמרו מרחק, באתר הארץ, 24 ביוני 2026 נאות סמדר (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית הערות שוליים