Menorca

Menorca (latin Balearis Minor, senere Minorica «mindre øy») er en av øygruppen Balearene som ligger i Middelhavet og tilhører Spania. Den har sitt navn fra at den er mindre enn den nærliggende Mallorca. Fønikerne kalte den Nura som heder til sin gud Baal og som betyr «ildens øy». Den hovedstad er Mahón (katalansk: Maó), som ligger på øyas østlige ende. Selv om Menorca ikke er en provins og danner en politisk union med de andre øyene i øygruppen. Ciutadella og Mahon er de viktigste havnene og de største byene. Havnen i Mahon er den nest største naturlige havnen i verden. Menorca har en befolkning på 93 397 (2019). Det høyeste punktet er kalt for El Toro (fra katalansk turó i betydningen «ås, høyde») er 358 moh. Historie Megalittkultur Øya er kjent for sin store samling av megalittmonumenter: naveter, tauler, og talaioter som alle vitner om en svært tidlig forhistorisk menneskelig aktivitet. En del av den tidligste kulturen på Menorca var påvirket av andre kulturer i Middelhavet, blant annet den minoiske i antikkens Kreta. Eksempelvis var bruken av omvendte, gipsede søyler av tre på Knossos antatt å ha påvirket de tidlige folkene på Menorca som tilsynelatende etterlignet dette. Fra piratvirksomhet til romersk kontroll På slutten av de puniske krigene førte til en økning i piratvirksomhet i den vestlige delen av Middelhavet. Den romerske okkupasjonen av Hispania innebar en vekst i sjøhandelen mellom Den iberiske halvøya og Italia. Piratene tok fordel av det strategiske området ved Balearene for å røve romerske handelsfartøyer og benyttet både Menorca og Mallorca som baser. Som en reaksjon på dette sendte romerne en hær til øyene for å gjøre slutt på plagen. Ved 121 f.Kr. var begge øyene under fullstendig romersk kontroll, og ble senere lagt under administrativ kontroll av provinsen Hispania Citerior. I år 13 f.kr. reorganiserte keiser Augustus det provinsielle systemet og Balearene ble en del av den keiserlige provins Tarraconensis. Den antikke byen Mago på Menorca ble omgjort fra en karthansk by til en romersk by. Arabisk styre Brev om omvendelsen av jødene skrevet av en biskop ved navn Severus fra 400-tallet forteller om tvangsdøping av øyas jødiske samfunn i år 418. Vandalene erobret øya på 400-tallet og i kjølvannet av den mauriske (muslimske) erobringen av Den iberiske halvøya, ble også Menorca tatt og lagt under kalifatet av Córdoba i år 903 og omdøpt til det arabifiserte navnet Manûrqa. I 1231, etter at kristne styrker hadde gjenerobret Mallorca, ble Menorca en uavhengig islamsk stat, skjønt underordnet kong Jakob I av Aragón. Øya var styrt først av Abû 'Uthmân Sa'îd Hakam al Qurashi (1234–1282), og ved dennes død av hans sønn Abû 'Umar ibn Sa'îd (1282–1287). En invasjon fra Aragón, ledet av Alfons III av Aragón, skjedde 17. januar 1287, i dag fortsatt feiret som Menorcas nasjonaldag. De fleste av de muslimske besetterne på øya ble tatt som slaver og solgt på slavemarkedene på Ibiza, i Valencia og Barcelona. Inntil 1344 var øya Menorca en del av kongedømmet Mallorca, som selv var en vasselstat av kongedømmet Aragón, og til slutt også underlagt det forente kongedømmet Spania. I løpet av 1500-tallet angrep den tyrkiske marinen og ødela Mahón og deretter hovedstaden Ciudadela. Britisk besittelse Øya ble erobret av den britiske marinen i 1708 under den spanske arvefølgekrigen og Menorca ble en britisk besittelse. I guvernørtiden til general Richard Kane, ble øyas hovedstad flyttet til Mahón, og en marinebase ble etablert i byens havn. I løpet av syvårskrigen maktet ikke en britisk marineskvadron å løfte en fransk beleiring av Menorca den 20. mai 1756, noe som senere førte til krigsrett og henrettelse av admiral John Byng. Kampen om Menorca representerte utbruddet av syvårskrigen i Europa. Til tross for nederlaget holdt den britiske motstanden ut i Mahón, men garnisonen ble tvunget til å kapitulere under ærefulle betingelser, blant annet fri adgang tilbake til Storbritannia den 29. juni det samme året. Paristraktaten av 1763 fikk derimot britisk styre gjeninnført. I løpet av den amerikanske uavhengighetskrigen ble britene beseiret for andre gang, denne gangen ved en sammenslutning av franske og spanske styrker som erobret øya etter en langvarig beleiring av festningen St. Philip's Castle (navn etter et tidligere spansk festning på samme sted, Castell de San Felipe) den 5. februar 1782. Menorca ble gjenerobret av britene på nytt i 1798 under de franske revolusjonskrigene, men ble endelig og varig avgitt til Spania ved Amiens-traktaten av 1802. Den britiske innflytelsen kan fortsatt ses i den lokale arkitekturen med elementer som skyvevinduer. Den spanske borgerkrigen I løpet av den spanske borgerkrigen forble Menorca lojale til den republikanske spanske regjeringen mens de øvrige øyene i Balearene støttet nasjonalistene. Det kom ikke til kamp, unntatt ved bombing fra fly av italienerne ved deres flyvåpen Corpo Truppe Volontarie. Mange innbyggere ble drept da de tok del i en mislykket invasjon av Mallorca. Etter nasjonalistenes seier i 1939 støttet den britiske marinen en fredelig overføring av makten på Menorca og evakueringen av en del politiske flyktninger. Annet I oktober 1993 ble Menorca utpekt av UNESCO som et biosfærereservat. I juli 2005 ble øyas søknad akseptert for å bli det 25. medlemmet av Den internasjonale sammenslutning for øyleker (International Island Games Association). Klima Administrasjon Øya er delt inn i kommunene: Alayor Ciudadela Ferrerías Mahón Mercadal San Cristóbal San Luis Villacarlos Referanser Eksterne lenker (en) Menorca – galleri av bilder, video eller lyd på Commons (en) Menorca hos Wikivoyage UNESCO's Minorca Biosphere Reserve Manûrqa's society at the Ecomuseum Cap de Cavalleria of Menorca Menorca's mysterious 'tables for giants', BBC Travel av L.J. Coffey 6. februar 2023