Baleáry

Baleáry (slovenský normovaný názov) alebo Baleárske ostrovy (katal. Illes Balears, špa. Islas Baleares) je meno súostrovia na západe Stredozemného mora. Politicky je to provincia a súčasne aj jedno zo 17 autonómnych spoločenstiev Španielska. Správne stredisko je Palma de Mallorca. Ďalšie mestá: Mahón na Menorke, Ibiza na Ibize. Úradnými jazykmi sú katalánčina a španielčina. Katalánsky názov Illes Balears je aj súčasťou oficiálneho španielskeho (kastílskeho) označenia autonómneho spoločenstva. Súostrovie je obľúbeným cieľom mnohých turistov. Geografia Najväčším ostrovom je Malorka. Geologicky sú Baleáry pokračovaním pohoria Andalúzske vrchy (Bétická Kordillera). Na Malorke je horské pásmo Sierra de Alfabia (najvyšší vrch Puig Major 1 445 m n. m.), zvyšok územia má pahorkovitý charakter; aj na ostatných ostrovoch sú skôr nízke vyvýšeniny. Na ostrovoch nie sú žiadne významnejšie vodné toky, iba niekoľko krátkych riečok. Na pobrežiach sú charakteristické zálivy – „calas“. Baleáry zahŕňajú 250 ostrovov, ktoré sú rozdelené do piatich skupín pomenovaných podľa najväčšieho ostrova: Malorka (špa. Mallorca; 81 ostrovov), Menorca (69 ostrovov), Ibiza (65 ostrovov), Formentera (14 ostrovov), Cabrera (21 ostrovov). Ostrovy sa skladajú z dvoch skupín: Veľké Baleáry (Malorka, Menorca, Cabrera a iné) Islas Pitiusas (Ibiza, Formentera a iné) Administratívne sa región delí na 3 ostrovné celky: Ibiza a Formentera Malorka Menorca a z nich každý spravuje vlastná „ostrovná rada“ (Consell Insular). Dejiny Baleáry poznali už Feničania a Gréci. Neskôr si ich podrobilo Kartágo. Po zničení Kartága Rímom boli ostrovy dočasne samostatné a stali sa útočiskom pirátov. Roku 123 pred Kr. ich pre Rím podrobil Quintus Caecilius Metellus Balearicus a potom sa sem nasťahoval rad rímskych osadníkov. V tom čase boli aj založené mestá Palma de Mallorca a Pollentia (dnešná Pollensa), a na Baleároch sa začali pestovať olivy. V Pollense sa dodnes zachoval napríklad rímsky vodovod. V roku 423 po Kr. dobyli Baleáry od Rimanov Vandali, od roku 534 od Vandalov zase Byzantínci. V roku 798 ich dobyli Mauri a neskôr tam založili emirát. V rokoch 1228 – 32 si vybojoval Baleáry aragónsky kráľ Jakub I. a urobil z nich terciogenitúru pre svojho syna Jakuba, po ktorom v Mallorskom kráľovstve nasledovali Sancho a Jakub I. V roku 1344 si túto ríšu pripojil Peter IV. Aragónsky a odvtedy Baleáry zdieľali dejiny Španielska. Počas vojny o španielske dedičstvo obsadili Menorcu roku 1708 Angličania a ponechali si ju až do roku 1782 (okrem rokov 1756 – 1769, kedy ju mali Francúzi). Predsedovia vlády Jeroni Albertí Picornell (UCD) 1978 – 1982 Francesc Tutzó Bennasar (UCD) 1982 – 1983 Gabriel Cañellas Fons (AP/PP) jún 1983 – 2. augusta 1995 Cristòfor Soler i Cladera (PP) 2. augusta 1995 – 18. júna 1996 Jaume Matas Palou (PPIB) 18. júna 1996 – 27. júla 1999 Francesc Antich i Oliver (PSOE) 27. júla 1999 – 27. júna 2003 Jaume Matas Palou (PPIB) od 27. júna 2003 Referencie Iné projekty Commons ponúka multimediálne súbory na tému Baleáry Externé odkazy Oficiálny web regionálnej vlády Oficiálny web regionálneho parlamentu Archivované 2011-05-15 na Wayback Machine Mapy Baleár Archivované 2005-09-02 na Wayback Machine