Galway

Galway (irsk: Gaillimh) er administrasjonsbyen i Galway innenfor provinsen Connacht vest i Irland. Den ligger ved elven Corrib mellom innsjøen Lough Corrib og Galwaybukten, og er den sjette mest folkerike byen på øya Irland og den fjerde mest folkerike i republikken Irland. Galway, som lå nær en eldre bosetning, vokste rundt et festningsverk bygget av kongen av Connacht i 1124. Et kommunalt charter i 1484 tillot innbyggerne i den da befestede byen å danne et råd og en borgermesterembete. Byen var lenge kontrollert av en gruppe handelsfamilier, kalt for «Galways stammer», hovedsakelig av anglo-normannisk opprinnelse. I denne perioden vokste byens handelshavn. Etter en periode med nedgang på slutten av 1990-årene og begynnelsen av 2000-årene, ble Galway etablert som et turistmål kjent for festivaler og arrangementer, blant annet kunstfestivalen Galway Arts Festival, grunnlagt i 1978. Galway ble kåret til Europeisk gastronomiregion i 2018. Tittelen gis årlig av Det internasjonale institutt for gastronomi, for stimulere til bedre matopplevelse. Byen ble utpekt av UNESCO som europeisk kulturhovedstad i 2020, sammen med Rijeka i Kroatia. Navn Byens navn er avledet fra det irske navnet Gaillimh, som i sin tid dannet den vestlige grensen til den eldre bosetningen, Dún Gaillimhe, «Gaillimh-borgen». Mytiske og alternative avledninger av navnet er omtalt i History of Galway. Historisk sett ble navnet anglisert til Galliv eller Gallive, noe som lå nærmere den opprinnelige irske uttalen. Byens navn på latin er Galvia. Innbyggere i byen blir referert til som galwegianere. Historie Festningen Dún Gaillimhe («Borgen ved munningen til Gaillimh»), senere kalt Galway Castle på engelsk, ble fullført i 1124 av Tairrdelbach Ua Conchobair (1088–1156), som var konge av Connacht og overkonge av Irland. Festningen fungerte som en marinebase som flåten hans opererte fra. En ny bosetning vokste fram rundt denne. Under den normanniske invasjonen av Connacht i 1230-årene ble Dún Gaillimhe erobret av Richard Mor de Burgh. Hans etterommere ble gæliske. Da presset de mektige kjøpmennene på, de ble kalt «stammene i Galway», og ville ha større kontroll over den befestede byen. Kjøpmennene fikk full kontroll over byen. I 1484 fikk innbygerne lov av den englesk kronen ved kong Rikard III, til å velge egen borgermester. Galway gjennomgikk vanskelige forhold sammenlignet med sine irske naboer. Et inskripsjon over den vestlige porten til byen, ble avslørt i 1562 av ordfører Thomas Óge Martyn, som uttalte at «Fra de grusomme O'Flahertys må Gud beskytte oss». En vedtekt forbød de innfødte irene (i motsetning til byens irsk-normanniske borgere) ubegrenset tilgang til Galway, og sa «verken O’ eller Mac skal strutte eller svirre gjennom gatene i Galway» uten tillatelse. I løpet av middelalderen ble Galway styrt av et oligarki av fjorten handelsfamilier (tolv som hevdet å være av normannisk opprinnelse og to av irsk-normannisk opprinnelse). Dette var «Galways stammer» (irsk: Treibheanna na Gaillimhe). Byen trivdes med internasjonal handel, og i middelalderen var den den viktigste irske havnen for handel med Spania og Frankrike. Den mest kjente påminnelsen fra den tiden er ceann an bhalla («enden av muren») i bymuren, nå kjent som den spanske buen, konstruert under borgermesterskapet til Wylliam Martin (1519–20). I 1477 fikk Galway besøk av Christofer Columbus, muligens et opphold på en reise til Island eller Færøyene. Syv eller åtte år senere bemerket han i margen på sin kopi av Imago Mundi noe uklart: «Menn fra Cathay har kommet fra vest. [av dette] har vi sett mange tegn. Og spesielt i Galway i Irland har en mann og en kvinne, med ekstraordinært utseende, kommet for å lande på to trestammer [eller tømmer? eller en båt laget av slike?] —Christofer Columbus» En forklaring på funnet av disse likene, var at de var inuitter som ble feid østover av den nordatlantiske strømmen. I løpet av 1500- og 1600-tallet forble Galway for det meste lojal mot den engelske kronen, selv under den irske gjenoppblomstringen, kanskje av hensyn til overlevelse. Imidlertid hadde byen i 1642 alliert seg med det katolske forbundet i Kilkenny under den britiske borgerkrig (også kalt for krigen i de tre kongeriker) i årene 1639 og 1651. Under den resulterende Oliver Cromwells erobringen av Irland, erobret Cromwells styrker byen etter en ni måneder lang beleiring. På slutten av 1600-tallet støttet byen jakobittene i Vilhelmskrigen i Irland og ble erobret av den engelske regjeringshæren etter en svært kort beleiring ikke lenge etter slaget ved Aughrim i 1691. De store familiene i Galway ble ruinert. Byen led senere ytterligere under den store hungersnøden i 1845–1852. Kommunikasjon Tre av de nasjonale hovedveiene går til Galway: N17 fra nord (Tuam, Sligo og Donegal); N6 fra øst (Athlone og Dublin) og N18 fra sør Shannon, Limerick og Cork). Byen har også jernbaneforbindelse med Dublin og andre byer. Galway Airport har flyvninger til flere destinasjoner på De britiske øyer, og Shannon International Airport ligger omkring 90 minutters kjøring unna. Elven Corrib renner fra Lough Corrib og ut i havet i Galwaybukten. 16 km vest for byen ligger An Spidéal. Referanser Eksterne lenker (en) Offisielt nettsted (en) Galway – kategori av bilder, video eller lyd på Commons (en) Galway - Gaillimh – galleri av bilder, video eller lyd på Commons (en) (en) Galway hos Wikivoyage