Glenveagh' rahvuspark

Glenveagh rahvuspark (/ɡlɛnˈveɪ/; iiri keeles Gleann Bheatha 'kaskede org') on Iirimaa suuruselt teine rahvuspark. See asub Donegali krahvkonnas ja hõlmab Glenveagh lossi valdusi, Lough Veagh järve ja suurt osa Derryveagh mägedest. Iirimaa rahvuspargid vastavad IUCNi standarditele. Geograafia Rahvuspark võtab enda alla 170 ruutkilomeetrit ja hõlmab suurt osa Derryveagh mägedest, Lough Veagh järve ja Glenveagh lossi selle kaldal. Lossi aedades leidub palju eksootilisi ja kauneid taimi. Ajalugu Anglo-iiri ärimees kapten John George Adair (1823–1885) ehitas Glenveaghi lossi. Adair läks oma Iiri katoliiklastest üürnikega tülli küttimis- ja kalapüügiõiguste ning lammaste karjatamismaade üle. 1861. aasta näljahäda ajal tõstis Adair oma valdustel asuvatest kodudest välja 44 perekonda (kokku 224 inimest), teenides endale hüüdnime "Black Jack Adair". Mõis pärandus tema abikaasale Cornelia Adairile. Seejärel ostis selle 1929. aastal ära Arthur Kingsley Porter, kellelt ostis selle omakorda Henry Plumer McIlhenny 1937. aastal. McIlhenny pärandas Glenveagh 1970. aastatel Iiri riigile, kuid jätkas lossi kasutamist osalise elukohana kuni 1982. aastani. Rahvuspark on koduks Iirimaa suurimale punahirvede populatsioonile ja 2000. aastal taasasustati parki lokaalselt välja surnud kaljukotka populatsioon. 2018. aasta talvel ja 2019. aasta kevadel puhastati pargist palju põlis- ja võõrpuid ning taimi ning uuendati veesüsteeme. Viited