Nusantara

Nusantara on Indonesian tuleva pääkaupunki. Suunnitelma uudesta pääkaupungista aloitettiin vuonna 2019, ja tammikuussa 2022 Indonesian parlamentti hyväksyi lain maan uuden pääkaupungin rakentamisesta. Samana vuonna alkoivat myös rakennustyöt, joiden on tarkoitus olla valmiit 2045. Pääkaupunkitoimintoja kaupunkiin siirretään kuitenkin jo aiemmin. Nusantaran sijaintipaikka on Borneon saaren itäosassa nykyisestä pääkaupungista Jakartasta koilliseen. Uuteen pääkaupunkiin päädyttiin Jakartan ympäristöongelmien takia. Jakartan ilmanlaatu on huono, ja pohjavesivarojen liikakäytön takia se on maailman nopeimmin vajoavia kaupunkeja. Samalla Indonesian hallitus haluaa jakaa vaurautta maan taloudellisesta keskittymästä myös muualle. Nusantaran rakentamisen pelätään kuitenkin aiheuttavan uusia ympäristötuhoja Borneolle. Vaiheet Indonesian presidentti Joko Widodo julkisti elokuussa 2019 maan suunnittelevan pääkaupungin siirtämistä Borneon saarelle Itä-Kalimantaniin. Hallitus oli kolmivuotisen tutkimuksen seurauksena päättänyt, että pääkaupunki rakennettaisiin osittain Penajam Paser Utaran ja osittain Kutai Kartanegaran hallintoalueelle. Jo Widodon hallintoa ennen useat Indonesian presidentit ovat ehdottaneet pääkaupungin siirtämistä, mutta mikään suunnitelmista ei edennyt. Indonesian parlamentti hyväksyi tammikuussa 2022 pääkaupungin siirtosuunnitelman, ja samalla kaupungin nimeksi vahvistettiin Nusantara. Jaavankielinen sana nusantara tarkoittaa myös saaristoa. Nimen päätti Indonesian presidentti Joko Widodo. Nusantaran rakennustyöt aloitettiin heinäkuussa 2022. Nusantaran on tarkoitus olla valmis vuonna 2045, jolloin siellä olisi 1,9 miljoonaa asukasta. Ensimmäisten 12 tuhannen virkamiehen pitäisi muuttaa alueelle jo syksyllä 2024. Kokonaiskustannuksiksi on arvioitu 35 miljardia dollaria. Valtio on varautunut maksamaan siitä viidenneksen, ja lopun toivotaan tulevan ulkomaisista investoinneista. Nusantara oli tarkoitus vihkiä pääkaupungiksi Indonesian itsenäisyyspäivänä 17. elokuuta 2024. Kaupungin rakennustöiden viivästymisen vuoksi vaihdosta ei kuitenkaan vielä tehty. Siirron syyt ja kritiikki Indonesian nykyistä pääkaupunkia Jakartaa sanotaan sietämättömäksi asuinpaikaksi. Kaupungissa on valtavia ympäristöongelmia, ja sen ilmanlaatu on huono. Esimerkiksi kesäkuussa 2019 Jakartan ilmanlaatu oli heikompi kuin saasteista tunnetuissa Delhissä ja Pekingissä. Jakarta on myös yksi maailman nopeimmin vajoavista kaupungeista, ja kaupungin pohjoisosa vajoaa paikoin jopa 25 senttimetriä vuodessa. Vajoamisen syynä on pohjavesivarojen holtiton poraaminen kaupungin alta. Alavassa rantamaastossa vajoamisen pelätään aiheuttavan entisestään pahenevia tulvia. Indonesian hallitus toivoo pääkaupungin siirtämisen myös levittävän vaurautta. Jaavan saarella asui vuonna 2022 noin 60 prosenttia Indonesian asukkaista, ja se tuotti yli puolet bruttokansantuotteesta. Borneon Indonesian puoleinen osa Kalimantan on pinta-alaltaan melkein neljä kertaa Jaavaa suurempi, mutta sen bruttokansantuote on vain kymmenesosa Jaavan vastaavasta. Siirtosuunnitelman perusteella Jakarta säilyisi edelleen Indonesian talouden keskuksena, mutta hallinnollinen pääkaupunki olisi uuden kaupungin valmistuttua Kalimantanilla. Indonesia on saanut myös kritiikkiä erityisesti ympäristöjärjestöiltä, joiden mukaan siirto aiheuttaa Itä-Kalimantanille huomattavia saasteita sekä edistää Borneon saaren metsäkatoa. Luonnonsuojelijoiden mukaan siirron seurauksena saatetaan luoda toinen ympäristöllisesti saastunut alue jo ennestään saastuneen Jakartan rinnalle. Kaupungin vesihuollon turvaamiseksi läheiseen Sepaku-jokeen rakennettiin pato. Tällä ratkaisulla veden uskotaan riittävän kasvavalle kaupungille vuoteen 2030 saakka, mutta sitten tarvitaan uusia raakaveden lähteitä. Lähteet Aiheesta muualla Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Nusantara Wikimedia Commonsissa