Hajderabad

Hajderabad je glavni grad indijske države Andra Pradeš i nalazi se u oblasti Telangana. Metropola ima 6,1 miliona stanovnika te je po veličini peti grad u Indiji i četrdeseti u svetu. Hajderabad je poznat po svojoj bogatoj istoriji, autentičnoj kulturi i arhitekturi zbog svog položaja između arijevskog severa i dravidskog juga. Hajderabad je jedno od retkih gradova gde hindusi i muslimani žive u miru vekovima. Dijalekt hindija koji se govori u Hajderabadu razlikuje se od ostalih dijalekata u ovoj saveznoj državi. Ovde se govori i telugu koji ima primesa lokalnog urdu jezika muslimana. Hajderabad je takođe jedan od najrazvijenijih gradova u Indiji, informaciona tehnologija je u poletu, a grad je središte biotehnologije. Veštačko jezero Husain Sagar koje je izgrađeno za vreme šaha Ibrahima Kutaba 1562. deli Hajderabad od Sekundarabadom. Spomenik Čarminar (urdu: Četiri minareta), koji je izgrađen u centru Hajderabada za vreme vladavine šaha Muhameda Kutaba 1591., posvećen je iskorenjivanju kuge u ovom regionu. Historija Hajderabad je osnovao šah Muhamed Kuli Kutab na reci Musi 1590. Grad je izgrađen zbog nestašice vode u staroj prestolnici Golkondi gde je vladala dinastija Kutab. Teorije koje objašnjavaju etimologiju imena Hajderabad su rezličite. Jedno predanje govori kako se Muhamad Kutab zaljubio u ovdašnju devojku Bhagamati pošto je izgradio grad. Tada je grad nazvan Bhagjanagaram. Posle prelaska ove devojke u islam, Bhagamati je promenila ime u Hajder Mahal tako da se ime grada takođe promenilo i bukvalno znači "Hajderin grad". Kada je Indija dobila nezavisnost 1947., poslednji nizam (vladar oblasti oko Hajderabada), želeo je da oblast bude nezavisna ili pod vrhovnom vlašću Velike Britanije. Indijska unija se nalazila svuda oko ove države tako da su uspostavljeni trgovinski odnosi sa njom. Ovakvo stanje se nije dugo moglo održati zbog borbi lokalnih komunista koji su želeli ujedinjenje sa Indijom i tadašnje nizamove vojske. Pošto je nasilje izmaklo kontroli Indija je rešila da uzme stvari u svoje ruke i započela je policijsku akciju u gradu. Hajderabad je bio zauzet posle pet dana borbi 17. septembra 1948. Oblast je prvi put dobila demokratsku vladu i bila je deo Indijske unije kao posebna država sledećih osam godina. 1. novembra 1956. države u Indiji su reorganizovana na lingvističkom osnovu. Oblast Hajderabada je podeljena na države Andra Pradeš, Bombaj (kasnije: Maharaštra) i Karnataka. Država Andra Pradeš u kojoj se nalazi Hajderabad ima veliku Telugu jezičku zajednicu. Ekonomija Hajderabad je poznat kao grad bisera, jezera i ,kasnije, IT kompanija. Proizvodi kao što su predmeti od srebra, sari, razne slike i aptifaksi, odela od srebra i pamuka pprave se i prodaju u ovom gradu vekovima. Hajderabad je poznat po svojim akademskim institutima i istraživačkim laboratorijama. Postoje i privatni i državni instituti iz raznih oblasti. Oni su jedni od najboljih u zemlji i privlače mnoge naučnike iz Indije i šire. Obrazovanje U Hajderabadu postoje deset univerziteta od kojih su neki, zapravo, koledži ili specijalizovani instituti. Najpoznatiji i najstariji je Osmanija univerzitet. Stanovništvo i religija Po proceni iz 2001. grad ima 3.690.000 stanovnika, dok je u celoj metropoli 6.390.000. Religijski i kulturalno grad je podeljen na muslimane i hinduse, sa primetnim brojim hrišćana. Jezici su telugu, urdu i hindi. Ima dosta ljudi iz raznih krajeva koji su migrirali u grad u potrazi za poslom. Oni imaju svoju kulturu i govore jezikom iz oblasti odakle su poreklom.