Eiffel-torni

Eiffel-torni eli Eiffelin torni (ransk. La tour Eiffel; [la tuʀ ɛfɛl]) on Ranskan pääkaupungissa Pariisissa sijaitseva torni. Se on kaikkiaan 330 metrin korkuinen ja rakennettiin vuosina 1887–1889. Eiffel-torni on Pariisin kaupungin symboli ja Euroopan kuuluisimpia nähtävyyksiä. Tornissa vierailee vuosittain kuusi miljoonaa kävijää, ja se on Ranskan neljänneksi suosituin turistikohde Disneylandin, Louvren ja Versailles’n palatsin jälkeen. Torni avattiin yleisölle vuonna 1889, minkä jälkeen siellä on vieraillut yli 240 miljoonaa kävijää. Torni sijaitsee Champ de Mars -nimisellä puistoalueella Seinen etelärannalla (Rive gauche). Tekniset tiedot ja arkkitehtuuri Eiffel-torni on televisioantenni mukaan lukien 330 metrin korkuinen – korkeuden kasvaessa lämpölaajenemisesta johtuen jopa 15 senttimetriä. Valmistuttuaan torni oli 40 vuoden ajan maailman korkein rakennelma, kunnes se menetti tittelin vuonna 1930 New Yorkiin rakennetulle, 319-metriselle Chrysler Buildingille. Tornin takorautainen runko painaa 7 300 tonnia, kun taas rakennuksen kokonaispaino on 10 100 tonnia. Tornin betonista valmistetut perustukset on laskettu kahden metrin syvyyteen. Runko on rakennettu kokonaisuudessaan takorautaisena kehärakenteena levyistä ja profiileista. Tornin rakentamiseen käytettiin noin 18 000 metalliosaa, jotka niitattiin yhteen 2,5 miljoonalla niitillä. Tornissa toimii hissejä, joilla matkustetaan joka vuosi arviolta 100 000 kilometriä. Yleisen uskomuksen mukaan Eiffelin tornissa olisi 1 792 porrasta, mutta todellisuudessa portaiden lukumäärä on 1 665. Suunnittelijoina olivat Eiffelin toimistossa työskentelevät Maurice Koechlin ja Émile Nouguie sekä Stephen Sauvestre, jotka tekivät alkuperäissuunnitelmaan merkittäviä muutoksia. Tornin ensimmäinen kerros sijaitsee 57 metrin, toinen 115 metrin ja kolmas 275 metrin korkeudella. Ylin ravintolakerros on 300 metrin korkeudessa. Tämä oli suunnitteluvaiheessa tärkeä symbolinen mittaennätys, joka tuli saavuttaa. Tornin ensimmäisen kerroksen parvekkeen ulkopuolella on 72 ranskalaisen tieteilijän ja insinöörin sukunimet. Historia Rakennustyöt Eiffel-torni rakennettiin vuosien 1887 ja 1889 välisenä aikana juhlistamaan vuoden 1889 Pariisin maailmannäyttelyä. Pariisin kaupunki nimitti arkkitehdiksi sillanrakennusinsinööri Gustave Eiffelin ja suunnittelijaksi Eiffelin assistentin Maurice Koechlinin. Tornin rakentajiksi värvättiin 300 ranskalaista työmiestä. Eiffel-tornin rakennustyöt kestivät kaksi vuotta, kaksi kuukautta ja viisi päivää, ja ne maksoivat Pariisin kaupungille 7 800 000 frangia. Koska Eiffel-torni oli suunniteltu maailman korkeimmaksi rakennukseksi, monet pariisilaiset pitivät rakennustöitä liian riskialttiina ihmisille. Onnettomuusriski oli suuri, sillä torni oli pelkkä avonainen kehikko, jossa ei ollut kahta välitasoa lukuun ottamatta lainkaan kerroksia. Eiffel kuitenkin ymmärsi rakennustöiden vaarallisuuden ja käytti lukuisia turvamenetelmiä, kuten ikkunoita, turvakaiteita ja siirrettäviä telineitä. Turvatoimien ansiosta ainoastaan yksi rakennusmies kuoli hissien asentamisen yhteydessä, mitä voidaan 1800-luvun työturvallisuusnormit huomioon ottaen pitää merkittävänä saavutuksena. Tapahtumia Vaikka Eiffel-tornista ei aluksi pidetty, ajan mittaan pariisilaiset tottuivat siihen. Kun määräaika umpeutui, kaupunki ei enää halunnut purkaa tornia, koska tornia käytettiin radiolähetyksien lähettämiseen. 12. tammikuuta 1908 maailman ensimmäinen pitkänmatkan radioviesti lähetettiin juuri Eiffel-tornista. Marraskuussa 1913 Pariisin observatorio ja United States Naval Observatory (USNO) lähettivät toisilleen radiosignaaleja, joiden avulla voitiin täsmällisesti määritellä näiden observatorioiden välinen etäisyys pituusasteina. Pariisin observatorio käytti tuolloin Eiffelin tornia antennina. Ensimmäisessä maailmansodassa Ranskan armeija käytti tornia Marnejoen taistelun etulinjaan menevien taksien tiedotusten välittämiseen. Eiffel-tornilla oli myös pieni mutta huomattava rooli Mata Harin sieppauksessa, sillä tornia käytettiin Mata Harin pidätykseen johtaneen saksalaisten radioviestin sieppaamiseen. Vuonna 1925 tšekkiläissyntyinen huijari Victor Lustig ”myi” tornin kaksi kertaa romuraudaksi. Kun Saksa miehitti Ranskan toisen maailmansodan alkuvaiheessa, isänmaalliset ranskalaiset leikkasivat tornin hissiköydet poikki, jotta vuonna 1940 Pariisissa vieraillut Adolf Hitler olisi joutunut kiipeämään tornin huipulle portaita pitkin. Hitler ei kuitenkaan noussut torniin, ja pariisilaiset pääsivät ilkkumaan, että Hitler valtasi Pariisin muttei Eiffel-tornia. Vuonna 1944 Hitler määräsi Pariisin kuvernööriksi nimetyn kenraali Dietrich von Choltitzin tuhoamaan Pariisin, mukaan lukien Eiffel-tornin, mutta von Choltitz kieltäytyi tottelemasta Berliinistä saamiaan määräyksiä. Tulipalo vaurioitti tornia 3. tammikuuta 1956. Vuonna 1959 nykyinen radioantenni asennettiin paikoilleen, ja vuonna 1964 torni julistettiin kulttuurihistoriallisesti merkittäväksi nähtävyydeksi. Vuonna 2000 torniin asennettiin valoesitysten järjestämistä varten valoheittimiä. 22. heinäkuuta 2003 tornissa syttyi jälleen tulipalo ja radioantenni vaurioitui, mutta ihmishenkiä ei menetetty. Vuoden 2004 joulukuussa torniin avattiin 57 metrin korkeuteen luistelurata kuudeksi viikoksi. Käyttö Nähtävyytenä Eiffel-torni on Pariisin kaupungin symboli ja Euroopan kuuluisimpia nähtävyyksiä. Tornissa vierailee vuosittain kuusi miljoonaa kävijää, ja se on Ranskan neljänneksi suosituin turistikohde Disneylandin, Louvren ja Versailles’n palatsin jälkeen. Torni saavutti 300 miljoonan vierailijan rajapyykin syyskuussa 2017. Päivittäisiä vierailijoita oli vuonna 2013 noin 25 000. Tornin ensimmäisessä kerroksessa sijaitsevat matkamuistomyymälät, Altitude 95 -ravintola sekä postitoimisto, josta voi lähettää Eiffel-tornin leimalla varustettuja postikortteja. Toisessa kerroksessa sijaitsee yhdellä Michelin-tähdellä palkittu Jules Verne -ravintola. Huipulta näkee selkeällä säällä 59 kilometrin päähän. Rakennus on huomattava tulonlähde Pariisin kaupungille. Suuren suosionsa takia Eiffel-torniin on vilkkaimpina turistikausina yleensä hyvin pitkät jonot, jotka voivat kestää useita tunteja. Tornista yöaikaan otettujen valokuvien julkaiseminen on kiellettyä, sillä Ranskan tekijänoikeuslaki suojaa sitä valaisevia valoja. Kuvia voi julkaista ainoastaan poikkeusluvalla. Ylläpito Eiffel-tornin pinnat maalataan käsin seitsemän vuoden välein. Pinta-alaltaan 250 000 neliömetrin suuruinen maalausurakka vie 25 maalarilta 15–18 kuukautta, ja siihen kuluu kolmea eri ruskeansävyistä maalia yhteensä 60 tonnia. Tornia alettiin maalata vuonna 2021 kullanruskean väriseksi Pariisin vuoden 2024 olympialaisten kunniaksi. Asiantuntijoiden mukaan torni kärsii ruosteesta ja murtumista, ja päällemaalaus vain pahentaa sen tilannetta. Torni tarvitsisi perusteellisemman kunnostuksen, mutta tornista vastaava yhtiö Sete ei ole halukas sulkemaan tornia korjaustöiden ajaksi lipputulojen takia. Marianne-lehdelle vuodettujen raporttien mukaan kunnostus olisi ollut ”äärimmäisen kiireellinen” jo vuonna 2014. Populaarikulttuurissa Koska Eiffelin torni on maailman kuuluisimpia rakennuksia, se on nähty lukemattomissa elokuvissa, televisiosarjoissa ja videopeleissä. Erityisesti Hollywood-elokuvissa on yleinen klisee, jonka mukaan Eiffel-torni näkyy jokaisen pariisilaisen rakennuksen ikkunasta, vaikka todellisuudesta tornin voi nähdä vain Pariisin korkeimmista kerrostaloista. Kuvia Lähteet Aiheesta muualla Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Eiffel-torni Wikimedia Commonsissa Eiffel-tornin virallinen kotisivusto (Arkistoitu – Internet Archive) (ranskaksi) Great Buildings Online – Eiffel Tower (englanniksi) What's inside of the Eiffel Tower? Animaatio, joka havainnollistaa tornin rakennetta kolmiulotteisen mallin avulla Livekuvaa Eiffel-tornilta: 1, 2, 3, 4 Eiffel-torni 50-vuotias. Aikalaisista sen rakentaminen oli mahdotonta, Helsingin Sanomat, 25.03.1939, nro 82, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot