Clippertoninsaari

Clippertoninsaari (ransk. La Passion–Clipperton) on nykyisin asumaton, maa-alaltaan viiden neliökilometrin kokoinen koralliatolli, joka sijaitsee itäisellä Tyynellä valtamerellä. Se kuuluu Ranskalle ja sijaitsee noin 1 300 kilometrin päässä Meksikon rannikolta. Maantiede Makean veden lähteitä saarella ei ole. Saaren korkein kohta on vain 3 metriä merenpinnasta. Matkaa Ranskan Polynesiaan kuuluvalle Hiva Oalle on noin 4000 km. Historia Fernão de Magalhães löysi Clippertoninsaaren vuonna 1521, mutta saari on nimetty John Clippertonin mukaan. Merirosvo Clipperton piileksi saarella 1705 ja hautasi sinne väitetysti aarteensa.Vuonna 1906 saarelle rakennettiin majakka. Vuonna 1914 siellä oli vielä noin sata asukasta. Meksikon sisällissodan jäljiltä saarelle oli jäänyt pieni joukko uudisasukkaista, jotka alkoivat kuolla huoltolaivojen unohdettua saaret. Kun kaikki saaren miehet Victoriano Álvarezia lukuun ottamatta olivat kuolleet joko nälkään tai epäonnistuneiden pakoyrityksien takia, Álvarez julistautui Clippertonin kuninkaaksi ja orjuutti elossa olevat naiset ja lapset toukokuussa 1915. Kaksi naisista murhasi Álvarezin 18. heinäkuuta 1918. Väkivaltaisuuksien jälkeen saarta ei ole yritetty asuttaa pysyvästi. Panaman kanavan avautumisen myötä saaren strateginen arvo nousi. Meksiko ja Ranska eivät päässeet sopuun saaren hallinnasta, minkä vuoksi Italian kuningas Viktor Emanuel III ratkaisi kiistan Ranskan hyväksi vuonna 1930. Vuoteen 2007 saaria hallinnoitiin Ranskan Polynesiasta käsin, mutta sittemmin saari on ollut suoraan Ranskan merentakaisten asioiden ministeriön hallinnassa. Fiktiossa Jacques Cousteau vieraili saarella ja teki siellä jakson sarjaansa Merten salaisuudet. Clippertoninsaaresta kertoo myös kolumbialaisen Laura Restrepon teos Intohimon saari. Lähteet