Lama

Lama (Lama glama) – kupranugarinių (Camelidae) šeimos porakanopis žinduolis. Pietų Amerikoje naudojamos kaip nešuliniai gyvuliai, taip pat auginamos mėsai ir vilnai. Išvaizda Lamos – tai prijaukinti guanakai tik stambesni ir stipresnėmis kojomis. Aukštis ties galva 1,6-1,8 m. Ilgis iki 2,2 m. Sveria 130–200 kg. Ką tik gimę jaunikliai sveria 9-14 kg. Draugiškos, mėgsta gyventi bandomis. Lamos protingos ir lengvai išmoksta nesudėtingų užduočių. Kaip nešuliniai gyvuliai, lamos gali panešti 25-30 % savo kūno masės krovinį. Dauginimasis Lamų dauginimasis gana neįprastas. Pirma, lamų patelės nerujoja. Joms būdinga indukuota ovuliacija – kiaušinėlis išleidžiamas poravimosi metu. Be to, lamos poruojasi gulėdamos, ir poravimasis trunka ilgai – 20-45 minutes, kas yra labai neįprasta tarp stambių gyvūnų. Nėštumas trunka 11,5 mėnesio. Gimdymas vyksta stovint. Lamos negali nulaižyti savo jauniklių, nes nesugeba iškišti liežuvio daugiau nei porą centimetrų. Elgsena Gerai išauklėtos lamos yra labai draugiškos ir malonios. Tačiau išlepintos lamos gali būti labai sunkiai suvaldomos, nes elgiasi su žmonėmis kaip su kitomis lamomis, spardosi, spjaudosi, stumdosi. Gyvendamos bandose lamos spjaudosi, kad sudrausmintų žemesnio rango individus. Lamos kartais naudojamos saugoti avių, ožkų ar alpakų bandas (kaip aviganiai šunys). Lamos greitai pastebi pavojų ir perspėja bandą. Lamos arba pergina bandą į saugesnę vietą, arba aktyviai išveja plėšrūną, spardosi. Pasitaiko atvejų, kad lamos plėšrūną net užmuša, tačiau jos efektyviai apsaugo tik nuo pavienių plėšrūnų, o ne gaujų. Pranašumas prieš aviganius šunis yra tas, kad lamos gali ganytis kartu su banda, jų nereikia atskirai maitinti. Saugojimui naudojama viena lama, kadangi keletas lamų labiau prisiriša ne prie bandos, o prie viena kitos. Etimologija Žodis lamà į Europos kalbas patekęs per isp. llama iš indėnų kečujų pavadinimo llama. Šaltiniai