Paksin ydinvoimalaitos

Paksin ydinvoimalaitos (unk. Paksi atomerőmű) on Unkarin ensimmäinen ja ainoa ydinvoimala. Voimalaitos sijaitsee noin viiden kilometrin päässä Paksin kaupungista Tolnan läänissä maan keskiosassa, 118 km Budapestista etelään. Voimalan neljä reaktoria tuottivat 47 prosenttia Unkarissa tuotetusta sähköstä vuonna 2024. Ydinvoimalayhtiö (MVM Paksi Atomerőmű Zrt.) on osa Unkarin valtiollista MVM-energiakonsernia. Paksin ydinvoimalassa on neljä neuvostoliittolaista 479 megawatin VVER-440-tyyppistä painevesireaktoria. Niiden rakennustyöt aloitettiin vuosina 1974–1979, ja ne alkoivat tuottaa sähköä vuosina 1982–1987. Viidennen reaktorin rakentaminen aloitettiin helmikuussa 2026. Se on venäläinen 1100 megawatin VVER-1200-tyyppinen painevesireaktori. Voimalaan aiotaan rakentaa myös toinen samanlainen reaktori. Unkarin ja Venäjän hanke kahden uuden reaktorin rakennus- ja huoltosopimuksista on herättänyt epäilyjä. Euroopan atomienergiayhteisö (Euratom) vastustaa Unkarin suunnitelmaa tuoda ydinpolttoaine ainoastaan Venäjältä. Venäjä on luvannut lainata Unkarille 80 prosenttia voimalahankkeen rahoituksesta. Polttoaineen puhdistusonnettomuus 2003 Huhtikuussa 2003 Paksin kakkosreaktorilla 30 reaktorista poistettua polttoainenippua vaurioitui pahoin puhdistusoperaatiossa. Tapaus luokiteltiin 7-portaisella INES-asteikolla luokkaan 3, vakava turvallisuuteen vaikuttava tapahtuma. Polttoainetta oltiin puhdistamassa kemiallisesti sen pinnalle kertyneistä epäpuhtauksista, jotka olivat peräisin jäähdytysveteen liuenneista korroosiotuotteista. Epäpuhtauksien takia reaktoria ei pystytty käyttämään täydellä teholla. 14 metriä syvään vesialtaaseen sijoitetussa suljetussa puhdistussäiliössä puhdistettiin 30 polttoainenippua kerrallaan. Kuudennen erän puhdistuksen jälkeen säiliötä ei pystytty heti avaamaan, koska nosturia tarvittiin muissa töissä. Riittämättömän jäähdytyksen takia puhdistussäiliön lämpötila alkoi nousta ja vesi kiehua, mutta kuumenemista ei havaittu. Polttoaine vaurioitui korkean lämpötilan takia. Kuusi tuntia myöhemmin laitoksen säteilymittarit havaitsivat säiliöstä vuotaneita radioaktiivisia kaasuja. Kun puhdistussäiliön kansi avattiin, vesialtaan kylmä vesi pääsi kosketuksiin lähes tuhat-asteisen polttoaineen kanssa. Äkillinen jäähtyminen vaurioitti polttoainetta pahoin, mikä vapautti polttoaineesta lisää radioaktiivisia aineita. Säteilytaso vesialtaan lähellä nousi hetkellisesti useisiin kymmeniin millisieverteihin tunnissa. Työntekijöiden saamat säteilyannokset olivat korkeintaan 2 millisievertiä, eli selvästi alle vuosittaisen 20 millisievertin annosrajan. Laitokselta pääsi ympäristöön radioaktiivisia jalokaasuja ja jodia, mutta ne eivät aiheuttaneet merkittäviä säteilyannoksia laitoksen ulkopuolella. Yhdellä mittausasemalla kolmen kilometrin päässä laitoksesta säteilytaso nousi lyhytaikaisesti hieman yli normaalin taustasäteilyn. Reaktori kontaminoitui vaurioituneesta polttoaineesta vapautuneista fissiotuotteista, ja se saatiin uudestaan käyttöön vasta vuoden 2006 lopussa. Vuonna 2014 vaurioitunut polttoaine kuljetettiin Venäjälle Majakin käsittelylaitokseen. Tapahtuman syntyyn vaikutti oleellisesti se, että polttoaineen puhdistusoperaatio suunniteltiin ja toteutettiin kireässä aikataulussa eikä ydinturvallisuutta huomioitu riittävästi. Puhdistussäiliön suunnittelussa oli puutteita, ja puhdistusoperaatiota suorittanut alihankkija, ranskalainen Framatome, työskenteli ilman asianmukaista valvontaa. Puhdistuslaitteiston käyttöohjeet sekä hätä- ja häiriötilanneohjeet eivät olleet riittäviä. Paksin laitoksella ja viranomaisella oli liiallinen luottamus arvostettua alihankkijaa kohtaan. Lähteet Aiheesta muualla Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Paksin ydinvoimalaitos Wikimedia Commonsissa