Hamburg

Hamburg (službeno ime: Slobodni i Hanzin grad Hamburg, njem. Freie und Hansestadt Hamburg) drugi je po veličini grad u Saveznoj Republici Njemačkoj i jedna od njenih najmanjih saveznih pokrajina, smješten na sjeveru zemlje. Ova srednjoevropska metropola (središte metropolitanske regije Hamburg, jedne od ukupno jedanaest takvih regija u Njemačkoj) smjestila se na čvorištu puteva sa sjevera prema jugu, odnosno sa zapada ka Istočnoj Evropi, na rijeci Elbi i gradskim jezerima Mali i Veliki Alster. U ukupnom poretku svih gradova Hamburg je šesti po veličini u Evropskoj uniji. Geografija Hamburg se nalazi na sjeveru Njemačke, na ušću rijeka Alster i Bille u Elbu, koja zatim, nakon 110 km toka prema sjeverozapadu utiče u Sjeverno more. Elba je u Hamburgu vrlo pogodna prirodna luka sa direktnim pristupom od mora, a najpogodnija je njena južna obala, nasuprot gradskih četvrti St. Pauli i Altona. Obale su povezane mostovima, kao i starim i novim tunelom ispod rijeke Elbe. Zemlja sjeverno i južno od Elbe je povišena nanosima šljunka i pijeska od glečera za vrijeme ledenog doba. Obje strane Elbe su stoljećima plavljene u vrijeme visokih voda Sjevernog mora, koje su tu odlagale pijesak i mulj. U međuvremenu su sa obje strane Elbe podignuti brojni nasipi. Sami nasipi još podsjećaju na vremena kada su za vrijeme visokih voda cijele gradske četvrti bile poplavljene, što je danas rijetko slučaj. U gradu je prije više stotina godina na Alsteru priroda (uz ljudsku pomoć) podigla branu, koja je u samom centru grada stvorila dva različito velika, međusobno povezana jezera: Mali (Unutrašnji) i Veli (Vanjski) Alster. Nebrojeni plovni kanali, rječice i kanali premošteni su sa više od 2500 mostova. Time je Hamburg grad sa najviše mostova u Evropi i ima ih više nego Venecija (400), Amsterdam (1200) i London zajedno. Današnje granice grada Hamburga postoje tek od 1. aprila 1938, nakon usvajanja Velikohamburškog zakona od strane nacionalsocijalističke uprave grada. Nakon Berlina, to je i površinom i brojem stanovnika najveći grad u Njemačkoj. Sjeverno od Elbe Hamburg graniči sa saveznom zemljom Schleswig-Holstein, a južno od nje sa Donjom Saksonijom. I tri ostrva na ušću Elbe, Neuwerk, Scharhörn i Nigehörn kao i Nacionalni park hamburški prud spadaju u područje grada Hamburga. Najviša uzvisina Savezne zemlje Hamburg je 116,1 m visok bezimeni vrh u Hamburškim brdima. Upravna podjela Hamburg je podijeljen na sedam gradskih okruga: Hamburg-Mitte Altona Eimsbüttel Nord Wandsbek Bergedorf Harburg Svaki okrug ima svoj parlament, koji se u Hamburgu zove skupština. Te skupštine pravno imaju status upravnog tijela sa vrlo ograničenim nadležnostima. Svaki okrug je podijeljen na više gradskih četvrti, kojih je ukupno 104 u cijelom gradu. Nekim četvrtima u neposrednoj blizini sjedišta skupština upravljaju direktno skupštine, dok za druge četvrti postoje tzv. mjesni uredi, kojih je ukupno 15. Stanovništvo Grad Hamburg sa okolnim gradskim područjem broji oko 1,7 miliona stanovnika, koji čine jednu od prostorno najmanjih saveznih država u Njemačkoj. Pored Nijemaca, u Hamburgu živi i visok broj građana sa nenjemačkim državljanstvom (oko 14,9% ili 255.070 u decembru 2004., a po nekim procjenama i gotovo 130.000 njemačkih građana Hamburga su inozemnog porijekla), iz gotovo svih zemalja svijeta. Najbrojnije etničke grupe čine stanovnici turskog, poljskog, perzijskog, italijanskog, španskog, portugalskog, afganistanskog i južnoslavenskog porijekla, uključujući tu i ne malu bosansku koloniju, koja se u Hamburgu nastanila mahom početkom 1990ih godina, po dolasku iz ratom zahvaćene Bosne i Hercegovine. Obzirom da je Hamburg bio pošteđen razaranja u vrijeme Tridesetogodišnjeg rata, u 17. stoljeću važio je kao najveći njemački grad. Neposredno prije početka Drugog svjetskog rata Hamburg je već imao 1,682 miliona stanovnika (1939). Najveći broj stanovnika, čak 1,9 miliona, Hamburg je dosegao 1964. godine. Nakon toga počinje suburbaniziranje Hamburga i do 1986. se broj stanovnika smanjuje na 1,6 miliona. Iza toga stanovništvo ponovo raste, tako da je broj narastao na 1.742.846 (stanje: 1. august 2005.) Za sljedećih 20 godina se predviđa daljnji porast stanovništva, prema srednjoj varijanti će narasti ponovo do oko 2 miliona. Time bi Hamburg bio najbrže rastuća njemačka metropola. Starosna struktura: mlađi od 18 godina: 16,1% 18-60 godina: 60,0% više od 60 godina: 23,9% Religija Od vremena reformacije grad Hamburg ima evangeličko-luteransko obilježje (37% stanovništva 2002). Zbog položaja važne luke, Hamburg je odavno vrlo otvoren svim konfesijama. Tako je ovdje 1834. ovdje osnovana prva njemačka baptistička zajednica. Osim toga, od 1995. je ovdje i sjedište katoličke Hamburške nadbiskupije sa centrom u Katedrali Sv. Marije. Udjel rimokatoličkog stanovništva je 10,3%. Osim toga, od 1960-ih je i značajan udio muslimanskog stanovništva, a postoji i aktivna jevrejska zajednica. Vjerski objekti 'Hauptkirchen' ili 'Glavne crkve' su u evangelističkoj tradiciji isto kao i katedrale u rimokatoličkoj. Hamburg ih ima pet, te jednu rimokatoličku, koja je ujedno i sjedište hamburškog biskupa: St. Michaelis (Hamburg) ('Michel'), Crkva Sv. Mihaela St. Nikolai (Hamburg) (spomenik opomene za sve nevine žrtve rata), Crkva Sv. Nikole St. Petri (Hamburg (11. vijek), Crkva Sv. Petra St. Jakobi (Hamburg) (13. vijek), Crkva Sv. Jakova St. Katharinen (Hamburg) (14. vijek), Crkva Sv. Katarine St. Marien (Hamburg), Katedrala Sv. Marije Brojne džamije muslimanskih zajednica iz cijeloga svijeta, te jedna sinagoga. Jezik Do duboko u 19. vijek je donjenjemački jezik bio jedini jezik kojim se govorilo u Hamburgu. Od ranije je gornjenjemacki bio jezik kojim se pisalo, i do sredine 20. vijeka je uglavnom istisnuo donjenjemački i u svakodnevnom govoru. Od vremena velikog vala useljavanja 1960-tih su se u gradu stvorili "jezična ostrva" jer su se doseljenici često smještali u istim dijelovima grada, tako da danas postoji portugalska četvrt, gdje prevladava portugalski, dok turski i kurdski prevladavaju u Altoni i Wilhelmsburgu. Klima Zbog blizine mora i njegovog uticaja, klima je u Hamburgu blaža nego u zaleđu. Klima je umjereno kontinentalna, sa atlantskim uticajima pogotovo tokom zimskih mjeseci. Grad je poznat po čestim padavinama, tako da ga zbog ne rijetko sivog i vlažnog vremena zovu kontinentalnim Londonom. Tokom godine padne prosječno 714 mm padavina, a 52 dana godišnje grad je obavijen gustom maglom. U zimskim mjesecima mogu biti i vrlo snažne oluje. Klima je cijelu godinu humidna. Najtopliji mjesec u godini je juli sa prosječnih 17,0 °C, a najhladniji januar sa 0,0 °C. Ipak ni u najtoplijim mjesecima rijetkost nisu i temperature iznad 25 °C. Od 1990-tih godina, vjerovatno kao posljedica globalnog zatopljenja, zabilježene su i temperature do 37,3 °C (9. august 1992.). Najpovoljnije vrijeme za posjet Hamburgu je kraj ljeta (august i septembar). Turizam Znamenitosti grada Za razliku od vječitog konkurenta Berlina, koji važi kao živopisan i veoma kaotičan grad, ljepote grada Hamburga otkrivaju se tek postepeno, uz puno strpljenja. Znamenitosti grada su glasovita Vijećnica u centru grada, sagrađena krajem 19. vijeka u historijskom stilu poput venecijanske crkve Sv. Marka, gradske kolonade u neposrednoj blizini, Palača pravde, klasicistički hoteli "Atlantik" i "Vier Jahreszeiten" na jezeru Alster, kao i svojevrsni simbol grada i pojam njegove republikanske slobode - toranj glavne crkve Sv. Michaelisa, poznat i pod imenom Michel. Grad ima bogatu trgovačku tradiciju i tokom srednjeg vijeka važio je kao jedan od glavnih centara trgovačke unije Hanze, svojevrsne preteče današnjoj Evropskoj Uniji, kojoj su osim toga pripadali i Lübeck, Bergen, Amsterdam, London, te brojni drugi gradovi sjeverne i zapadne Evrope. Veoma je poznata hamburška luka, koja je nakon one u Rotterdamu jedna od najznačajnijih na cijelom kontinentu. U neposrednoj se blizini nalazi i St. Pauli, poznat i kao Kiez, gradska četvrt karakteristična po brojnim turističkim atrakcijama, kao što su javne kuće, noćni lokali i kockarnice. Duž glavne turističke avenije Reeperbahn nalaze se popularni gradski lokali i teatarske kuće. U novije vrijeme etablirala se i gradska četvrt Schanze, koja svojim bogatim sadržajima uglavnom privlači mlade iz samoga grada, dok je St. Pauli puno više stjecište turista iz cijeloga svijeta. Od kraja devedestih Hamburg je i svojevrsni centar mjuzikla, u kom su do sada bili izvedeni popularni svjetski mjuzikli, kao: "Fantom u operi", "Titanic", "Bal vampira", "Mozart", "Cats" i brojni drugi. Pozorišta Thalia Theater Schauspielhaus Hamburgische Staatsoper Ernst-Deutsch-Theater St. Pauli Theater Hamburger Kammerspiele Schmidt Theater Schmidt Tivoli Ohnsorg-Theater, narodni teatar, u kojem se komadi izvode na donjonjemačkom jeziku, dijalektu današnjeg savremenog njemačkog jezika Imperial Theater Royal Theater The English Theater Alle Theater Polittbüro Kampnagel Gradski muzeji Altonaer Museum, zemaljski muzej Sjeverne Njemačke [1] Arhivirano 8. 1. 2006. na Wayback Machine Kunsthalle Hamburg, Umjetnička dvorana Hamburg [2] Brahmsmuseum, Muzej slavnog kompozitora Bucerius Kunst Forum, Umjetnički paviljon [3] Hamburški muzej za arheologiju i historiju Harburga Neuengamme, memorijani centar za žrtve NS-zločina [4] Speicherstadt Museum, Muzej tradicionalnih zanata i življenja u starom Hamburg [5] Museum der Arbeit, Muzej rada [6] Arhivirano 2. 2. 2006. na Wayback Machine Museum für Völkerkunde, Etnološki muzej [7] Arhivirano 13. 8. 2018. na Wayback Machine Museum der Kommunikation, Muzej komunikacije Museum für Hamburgische Geschichte, Najcjelovitiji hamburški muzej za historiju Museum der Kunst und Gewerbe, Muzej za umjetnost i obrt Klubovi i diskoteke China Lounge (House) website Docks (Trance/Latin/RnB/Mixed) website Cult Club (70s, 80s, Classics) website Große Freiheit 36 (Mixed) website Grünspan (Mixed/Livebands) website Kaiserkeller (u podrumu Große Freiheit 36) Kir (Alternative/Mixed/srijeda=Gay) website Lounge (House/Soul/Latin/Lounge) Info Pit (Gay)(Electronica) website Pacha (House) website Superfly (House/HipHop/Mixed) website Arhivirano 5. 2. 2006. na Wayback Machine Thomas Read (House/Pop/R&B) website Arhivirano 9. 1. 2006. na Wayback Machine Waagenbau (Electronica/Techno/HipHop) website Arhivirano 18. 1. 2006. na Wayback Machine Weltbühne (DJs/Liveacts) Wunderbar (Gay, dobra zabava) Kalendar zbivanja Filmski festivali: Filmfest Hamburg [8]: septembar Fantasy Filmfest [9]: april Kurzfilmfestival, Internacionalni festival kratkog filma [10]: juni Lateinamerika-Filmtage, Latinoamerički filmski dani [11]: decembar Spanische Filmtage, Španski dani filma [12]: juli Cinema Italia, Italijanski dani filma: oktobar Schwul Lesbische Filmtage, Filmski festival gay i lezbejskih filmova, [13]: oktobar Umjetnost: Lange Nacht der Museen, Duga noć muzeja (40 izložbi u jednoj noći): maj Lange Nacht der Theater, Duga noć pozorišnih kuća i malih scena: jesen Razni internacionalni festivali savremenog pozorišta i plesa na Sceni Kampnagel: tokom cijele godine Muzika i zabava: Hamburger Dom, Narodni vašar sa cirkusom, zbavanim igrama i obilnom gastronomskom ponudom: tri puta godišnje (proljeće, ljeto, jesen) Hafengeburtstag [14], Rođendan gradske luke: maj Alstervergnügen, Veliki narodni vašar na obali jezera Mali Alster [15] Arhivirano 13. 1. 2006. na Wayback Machine: august Schanzenfest, Veliki ulični fest u najšarmantnijoj četvrti grada Sternschanze: kasno ljeto Altonale, Veliki multikulturni kulturni ulični festival na Altoni: kasno ljeto/rana jesen Kirschblütenfest, Japanski festival behara: maj Fleetinselfest, Internacionalni Open Air Festival [16]: juli Internacionalni festival vatrometa: august Njemački Izbor za Pjesmu Eurovizije: mart G-Move (Generation Move), Parada mladih ljubitelja techno i rave-muzike: juni Schlagermove, Parada njemačkih šlagera [17]: juli Lange Reihe Strassenfest, Ulični gay festival sa muzikom i zabavom: maj Pulverteich-Strassenfest, Alternativni ulični gay festival sa muzikom i zabavom: august Christopher Street Day, Tradicionalna gay parada [18]: august Ledertreffen, Gay festival za ljubitelje fetiša (koža, uniforma, sportska oprema): august Motorradgottesdienst, Misa za motoriste pred najljepšom gradskom evangelističkom Katedralom Sv. Michaelisa: juni Sport: Hamburški maraton [19]: april Teniski turnir: maj Veslački turnir dragon-brodova: august HEW Cyclassics [20], biciklistička utrka: august Holsten City Man Triathlon [21], triatlonska utrka: august Znamenite ličnosti Gotthold Ephraim Lessing, njemački književnik Wolfgang Borchert, njemački književnik Peter Rühmkorf, njemački književnik Hans Albers, njemački glumac Fritz Schumacher, njemački arhitekt i planer grada Heinrich Rudolf Hertz, njemački fizičar Ernst Thälmann, njemački političar Helmut Schmidt, njemački političar i državnik, bivši kancelar SR Njemačke Klaus von Dohnanyi, njemački političar i bivši gradonačelnik Hamburga Angela Merkel, njemačka političarka i kancelarka SR Njemačke Georg Philipp Telemann, njemački kompozitor Carl Philipp Emmanuel Bach, njemački kompozitor i sin poznatog oca (Johann Sebastian Bach) Felix Mendelssohn, njemački kompozitor Johannes Brahms, njemački kompozitor Seid Memić Vajta, bosanski pjevač, zabavljač i TV zvijezda Sergej Barbarez, bosanski nogometaš Reference Vanjski linkovi Službena stranica grada Znamenitosti u slikama Slike i fotografije grada Hamburga Historija grada Hamburga Umjetnost i slike sa hamburškog juga Arhivirano 18. 1. 2006. na Wayback Machine Kategorija Hamburg u projektu Open Directory Project DMOZ 360° pogled na dio grada