Hellas

Hellas, offisielt Den hellenske republikk, er en republikk i Sørøst-Europa på den sørlige enden av Balkan. Landet grenser til Albania, Nord-Makedonia og Bulgaria i nord, Tyrkia i nordøst, Egeerhavet i øst, det joniske hav i vest, og Middelhavet i sør. Hellas er berglendt og fastlandet er oppstykket av bukter og viker omgitt av et stort antall øyer. Hellas består foruten fastlandet av over 2000 øyer og har dermed verdens tolvte lengste kystlinje. De fleste øyene er delt inn i øygrupper, men den største, Kreta, ligger ikke i en øygruppe. Hellas har vært medlem av Den europeiske union siden 1981, NATO siden 1952, OECD siden 1961 og ESA siden 2005. Ifølge OECD hadde en gjennomsnittlig greker i 2022 en årlig disponibel inntekt på 20 791 amerikanske dollar (216 000 kr). Dette er betydelig lavere enn OECD-snittet på 30 490 dollar (317 000 kr). BNP per innbygger var 20 192 dollar i 2021. Athen er hovedstad. Thessaloniki, Pireus, Patras, Kalamata, Iraklio, Larisa, Volos, Ioannina, Kavala, Rhodos og Serres er noen av landets større byer. Etymologi På norsk het landet Grekenland fram til 1933, da en rekke tyske navneformer på andre land ble endret på norsk. I ettertid har det offisielle landsnavnet vært Hellas på norsk. Opprinnelsen til navnet Hellas er ikke kjent, men i oldtiden ble et mindre område i Thessalía kalt Hellas. I klassisk tid tilsvarte navnet omtrent det nåværende landet, men uten Makedonia og Trakia. Naturgeografi Hellas grenser til Albania, Nord-Makedonia, Bulgaria og Tyrkia. Fastlands-Hellas består av den sørligste delen av Balkan, (også kalt det greske fastlandet) og halvøya Peloponnes. Hellas' to største byer, Athen og Thessaloniki, ligger her. I tillegg består Hellas av 1425 store og små øyer, hvorav 166 er bebodd. Øyene er delt inn i øygrupper slik som Kykladene, Dodekanesene, Sporadene, De joniske øyer, de nordøstlige egeiske øyer og De saroniske øyer. Øya Kreta ligger ikke i noen øygruppe. Det gjør heller ikke Kypros, som er nært knyttet til den greske interessesfæren, men som er eget land og geografisk ligger nærmere Tyrkia. Klima Klimaet i Hellas er et typisk middelhavsklima med varme og tørre somre. I Nord-Hellas kan vinteren ha kalde vinterdager, og det hender ofte at temperaturen kryper under minus på gradestokken. Det er ikke uvanlig at det er større mengder snø i fjellene. Dette er noe som gjør denne delen av landet populært for skientusiaster. Det forekommer også snø i lavlandet, men den blir bare liggende i kortere perioder. Veskysten får en del regn om vinteren, mens østkysten er noe tørrere. Gjennomsnittstemperaturen i Aten om sommeren er 28 ℃ og i januar 9 ℃, Thessaloniki er litt kjøligere i januar. Iraklion på Kreta har gjennomsnitt 12 ℃ i januar. Juli og august er såkalte «røde måneder», da er det slett ikke uvanlig at temperaturen stiger over 40 ℃. Det er varmt i Hellas fra april til oktober. Det mest ustabile været i Hellas er tidlig på våren eller seint på høsten, da kan kraftig vind og regnvær holde på i flere dager. Øyer Kykladene består av Mykonos, Delos, Paros, Antiparos, Naxos, Koufonisia, Keros, Skhinousa, Iraklia, Donousa, Amorgos, Ios, Folegandros, Santorini, Thirasia, Anafi, Milos, Sifnos, Serifos, Syros, Tinos, Kythnos, Kea og Andros. Dodekanesene består av Astypalaia, Rhodos, Khalki, Kastellorizo, Kos, Pserimos, Kalimnos, Tilos, Telendos, Nisyros, Leros, Patmos, Lipsi, Symi, Kárpathos og Kasos. Sporadene består av Skiathos, Skopelos, Alonnisos og Skiros. De joniske øyer består av Korfu, Paxos, Antipaxos, Lefkada, Ithaka, Kefalonia, Zakynthos og Kythira. De nordøstlige øyene i Egeerhavet består av Samos, Ikaria, Khíos, Psará, Inousses, Lésvos, Limnos, Agios Efstratios, Thasos og Samothraki. De saroniske øyer består av Egina, Poros, Hydra og Spetses. Demografi 14,3% av befolkningen er fra 0-14 år. 66,6% av befolkningen er fra 15-64 år. 19,1 % av befolkningen er over 65 år. Levealder for kvinner er 82,21 år. Levealder for menn er 76,98 år. Religion Den gresk-ortodokse kirken er landets offisielle religion, men det er likevel full religionsfrihet. Hellas er et av Europas mest religiøse land. 81 % av befolkningen oppgir at de tror på en Gud, som er det tredje høyeste av alle EU-land, etter Malta og Kypros. 98 % av befolkningen definerer seg som kristne (97 % gresk-ortodokse). Det er svært få ikke-ortodokse kristne i Hellas. De utgjør om lag 1 % av den totale befolkningen. Det er 50 000 registrerte katolikker, men den katolske innvandrerbefolkningen er så høy som 200 000. De protestantiske kirkene har 30 000 medlemmer, pinsevenner har 12 000 medlemmer, og Jehovas vitner har 28 243 aktive medlemmer. Andre trosretninger finnes, men utgjør svært lite av totalen: 653 mormonere, 501 adventister, og 30 metodister. 0,95 % av befolkningen sier ifølge folketellingen i 1991 at de følger islam, men totalt er det rundt 3 % av befolkningen som har muslimsk bakgrunn. Den muslimske minoriteten er hovedsakelig lokalisert helt øst i Trakia, ikke langt fra Tyrkia. Athen er det eneste EU-hovedstaden uten et særskilt gudshus (moske) og dets kriterier for den muslimske befolkning. Hellas' historiske og tradisjonelle kamp mot tyrkere, samt folke-utvekslingen mellom Hellas og Tyrkia etter første verdenskrig og de påfølgende årene, er de historiske årsakene til det lille antallet muslimer i Hellas. De siste årene har muslimene vært stadig mer utsatt for hets, angrep og forfølgelse fra høyre-ekstreme grupperinger og politiske partier, som har fått mer oppslutning siste årene . Ved valget i 2012 var oppslutningen til det mest høyre-ekstreme partiet i Hellas, Gyllent daggry, økt til 7 %. Jødedom har eksistert i Hellas i mer enn 2 000 år. I år 1900 var over halvparten av Thessalonikis befolkning jøder, eller 80 000. I dag har derimot Hellas ikke mer enn 5 500 jøder. Historie I den greske bronsealderen vokste det frem sivilisasjoner rundt Egeerhavet. Fra 3600 til 1000 f.Kr. var det rike kulturer knyttet til minoiske Kreta og det mykenske Peloponnes. Rundt 800 f.Kr. oppstod flere bystater. Polisene grunnla flere kolonier rundt Middelhavet. De stod mot flere persiske invasjonsforsøk og la grunnlaget for den hellenistiske sivilisasjonen. Aleksander den store spredte hellenismen over store deler av den da kjente verdenen. Romerriket erobret Hellas i 168 f.Kr. Gresk kultur hadde da lenge hatt innflytelse på romerne. De østlige delene av det romerske imperiet ble dominert av gresk kultur. Da det romerske riket ble delt i to, havnet Hellas i sentrum for de østlige delene. Med Konstantinopel som sentrum spredte Østromerriket gresk kultur. Konstantinopel falt i 1453, og området ble dominert av Det osmanske riket. Hellas var del av Det osmanske riket frem til 1820-tallet. Grekerne gjorde da opprør og etter undertegnelsen av Konstantinopel-traktaten i 1832 ble Hellas anerkjent som selvstendig stat. Andre verdenskrig Etter slaget om Hellas i april 1941 ble Hellas kontrollert av aksemaktene Italia og Tyskland (Kreta ble inntatt i mai 1941) samt Bulgaria og Den hellenske stat, et kollaboratørregime, ble etablert. Konstantinos Logothetopoulos var statsminister fra 1941 til april 1943. Holocaust i Hellas pågikk fra mars 1943 og over 80 % av landets rundt 75.000 jødiske borgere ble drept. De fleste jødene bodde i Thessaloniki som tidligere var en overveiende jødisk by. Ioannis Rallis ble statsminister i april 1943. I august 1944 gikk sovjetiske styrker inn i Romania og kort tid deretter inn i Bulgaria slik at tyske styrker i Hellas sto i fare for å bli avskåret. Den tyske retretten hadde vært forberedt siden 1943 og tyske styrker raserte gresk infrastruktur mens de trakk seg nordover: telekommunikasjon, kjøretøy, havner og mesteparten av handelsflåtens skip ble ødelagt; Korintkanalen ble sperret. Generaloberst Alexander Löhr erklærte 3. oktober 1944 Aten for "åpen by"; han ville i strid med ordre oppgi by uten kamp og uten å rasere den. De siste tyske styrkene forlot Thessaloniki 31. oktober og tidlig i november var alle tyske styrker ute av landet. Britiske styrker inntok Aten i oktober 1944. Borgerkrig og etterkigstid Etter andre verdenskrig brøt det ut en borgerkrig som varte i to år. Det ble gjennomført militærkupp i 1967, og monarkiet ble avskaffet i 1973. I 1974, etter å ha stått bak et statskupp på Kypros, brøt militærjuntaen sammen. Året etter ble Hellas erklært som republikk, med et demokratisk styresett. Politikk Hellas har vært republikk siden 1974 da den Den tredje greske republikk ble erklært. Presidenten er landets statsoverhode. Embetet som Den hellenske republikks visepresident var kortvarig i 1973. Hellas’ parlament er den lovgivende forsamlingen. Forsvars- og utenrikspolitikk Hellas ble medlem av EU i 1981. Hellas ble medlem i NATO i 1952 Landet har obligatorisk vernepliktstjeneste for menn mellom 19 og 45 år, på tolv måneder. Forsvarsministeren besøkte Finland i februar 2024, for å se nærmere på den finske modellen før Hellas tar en beslutning om å gjøre endringer. Næringsliv Utenrikshandel Viktige varer som blir eksportert fra Hellas er mat- og drikkevarer, petroleum, stål, olivenolje og tobakk. Viktige importvarer er olje, forskjellige maskiner blant annet til industri og transport, plastprodukter. Viktige handelspartnere er Frankrike, Tyskland og Italia. Kultur Litteratur Gresk litteratur er litteratur skrevet på gresk språk. Man skiller mellom litteraturen i antikken (inntil 300-tallet e. Kr.), i bysantinsk (300–1100-tallet) og i moderne tid (etter 1100-tallet). Gresk litteratur refererer også til de litterære skrifter av innfødte i områder under gresk innflytelse, og til hele perioden hvor gresktalende mennesker har eksistert. Gresk litteratur representerer den første betydelige litteratur i Europa, og dens forfattere, verker, poetikk og sjangrer har vært dominerende for europeisk litteratur opp til moderne tid. Matkunst Det greske kjøkken er karakterisert av sunn middelhavsmat, noe som er særlig framhevet av deres velkjente matretter. Gresk kjøkken benytter friske ingredienser i et mangfold av lokale matretter som moussaka, stifado, gresk salat, fasolada, spanakopita og souvlaki. En del matretter har historie som går tilbake til antikkens Hellas, som skordalia (en tykk puré bestående valnøtter, mandel, opphakket løk og olivenolje), linsesuppe, retsina (hvitvin eller rosévin forseglet med furuharpiks) og pasteli (en dessert med sesamfrø bakt med honning). Gjennomgående liker grekere ofte småretter som meze med ulike former for dip som tzatziki, grillet blekksprut og små fisker, fetaost, dolma (grønnsaksrett med ris, solbær, og pinjekjerner pakket inn i vinblader), poltos, med oliven og ost. Olivenolje benyttes til nær enhver rett. Søte desserter som galaktoboureko (pudding gjort av semule og filodeig), og drikke som ouzo, metaxa og et mangfold av viner, inkludert retsina (en særegen gresk harpikssmakende hvit- eller rosévin). Gresk kjøkken varierer stort mellom det greske fastlandet og fra øy til øy. Den bruker ofte mer smakstilsetninger enn andre kjøkken langs Middelhavet: bergmynte (oregano), mynte, hvitløk, løk, dill, og laurbærblader. Andre vanlige urter og krydder er basilikum, timian, og fennikelfrø. Mange greske matretter, særlig i de nordlige delene av landet benyttet såkalte ‘søte’ kryddersorter i kombinasjon med kjøtt, eksempelvis kanel og kryddernellik i sine matretter. Sport Et av de største øyeblikkene i gresk idrettshistorie kom i 2004 da Hellas mot alle odds ble europamestere i fotball. Per juli 2008 ligger de på en 18.-plass på FIFAs verdensranking. Olympiakos er den mest suksessrike fotballklubben i Hellas og har 37 seriemesterskap (de resterende klubbene har 36 til sammen), 24 cuptitler, har vunnet the double 14 ganger og spiller i år (2009–2010) for sitt sjette strake seriemesterskap. Klubben hører til Pireus, og hjemmebanen Georgios Karaiskakis Stadion, som klubben selv eier, har 33.334 sitteplasser og ble rekonstruert til OL i Athen i 2004, og har siden den gang stått i sin nåværende form. AEK står for Athlitiki Enosis Konstantinoupoleos, og ble dannet i 1924 av greske flyktninger fra Istanbul, som den gang het Konstantinopel. Det er nå en av Hellas mest suksessrike fotballklubber, med 11 greske serietitler, 13 cupmesterskap og stadige opptredener i Champions League. De spiller sine hjemmekamper på 71000-seteren Olympic Stadion, hvor Champions League-finalen i 2007 ble spilt. Panathinaikos' hjemmebane er til sammenligning et lite stadion. Den heter Apostolos Nikolaidis og tar 16620 tilskuere, men dette var i mange år det greske fotballandslagets hjemmebane. Panathinaikos har 19 seriemesterskap og 16 cuptitler å slå i bordet med, og har vært i kvartfinalen i Champions League. Panionios FC er den eldste av alle greske toppfotballklubber, og ble dannet i Izmir i Tyrkia i 1890. Sammenlignet med de andre to, har ikke Panionios vunnet stort. Men de har vært i toppserien gjennom nesten hele sin eksistens. Deres hjemmekamper er på Panionios Stadion i bydelen Nea Smyrni (Nye Izmir), som tar 11700 tilskuere. Oppføring på UNESCOs lister Verdensarvsteder Oppføringer på UNESCOs verdensarvliste (World Heritage List), verdens kultur- og naturarvsteder. Akropolis med Parthenon i Athen (1987) De arkeologiske utgravningene i Delfi (1987) De arkeologiske utgravningene i Epidauros (1988) De arkeologiske utgravningene i Olympia (1988) De arkeologiske utgravningene i Vergina (1996) De arkeologiske utgravningene i Mykene og Tiryns (1999) Delos (1990) Kloster og grotte på øya Patmos (1999) Gamlebyen på Rhodos (1988) Meteora (1988) Klostrene i Dafni (Athen), Hossios Luckas (Delfi) og Nea Moni på øya Khíos (1990) Athos (1988) Mistrá (1989) Tidlig kristne og bysantiske monumenter i Thessaloniki (1988) Pythagoreion og Heraion på Samos (1992) Apollon Epikourios-templet i Bassae (1986) Gamlebyen i Korfu (2007) Det arkeologiske stedet Filippi (2016) Minoiske palasssentre (2025) Mesterverker i muntlig og immateriell kulturarv Oppføringer på UNESCOs liste knyttet til aktivt vern av immateriell kultur (Intangible Cultural Heritage). Årstallet angir når det ble listeført hos UNESCO. 2013 – Middelhavskjøkkenet 2014 – Mastikk, aromatiske harpiksen fra busken pistacia lentiscus, på øya Khios 2015 – Tinian marmor håndverk 2016 – Momoeria, nyttårsfeiring i åtte landsbyer i Kozani-området, Vest-Makedonia 2019 – Transhumance, sesongmessig driving av husdyr rundt Middelhavet og i alpene 2020 – Polyphonic Caravan, polyfoniske Epirus-sangen 2021 – Bysantinsk sang Se også Agiorgitiko stedstypisk vindrue Fotnoter Referanser Eksterne lenker UDs land- og reiseinformasjon: Hellas (no) Statistikk og andre data om Hellas i FN-sambandets nettsted