Knoso rūmai

Knosas (mikėn. gr. 𐀒𐀜𐀰 Ko-no-so, sen. gr. Κνωσσός) – senosios Kretos civilizacijos valdovų rūmai. Jie buvo pastatyti apie 1900 m. pr. m. e. Pastatas megarono tipo, pagrindinė statybų medžiaga džiovintos plytos. Rūmai išsidėstę 16 tūkst. m² plote, pritaikyti prie reljefo, netaisyklingo suplanavimo. Moterų ir vyrų patalpos išsidėsčiusios skirtingose pusėse, rūmų centre 50×75 m pločio kiemas. Rūmuose naudojamos Kretai savitos iracionaliosios (į apačią siaurėjančios) kolonos. Sienos puoštos architektūrinėmis formomis ir glazūruotomis plytelėmis. Apie 1700 m. pr. m. e. rūmai buvo sugriauti (manoma, kad tai dėl įvykusio žemės drebėjimo) ir vėl atstatyti. Dabar beveik visi matomi griuvėsiai yra likę nuo antrųjų rūmų. Tų laikų freskos saugomi Herakliono muziejuje. 2025 m. Knoso rūmai kartu su penkiais kitais rūmų kompleksais (Faistu, Malija, Zomintu, Zakru ir Kidonija) paskelbti UNESCO pasaulio paveldo objektu. Išnašos