Zerélia

Zerélia (kreik. Λίμνες Ζερέλια, Límnes Zerélia, myös Λίμνες Ζηρέλια, Límnes Zirélia) -järvet ovat kaksi kraatterijärveä, mahdollisesti meteoriittijärveä, Thessaliassa Kreikassa. Ne ovat lajissaan Kreikan ainoat. Järvet sijaitsevat Almyróksen kunnassa Magnesian alueyksikössä noin neljä kilometriä lounaaseen Almyróksen kaupungista. Zerélian järvet sijaitsevat Almyróksen tasangolla Óthrys-vuoren pohjoispuolella noin 130 metrin korkeudella merenpinnasta laskettuna. Järvistä suurempi, läntisempi järvi tunnetaan nimellä Megálo Zeréli (Μεγάλο Ζερέλι, ”Suuri Zeréli”, 39°09′47.7″N, 22°42′32.4″E). Sen pinta-ala on noin 0,04 neliökilometriä, halkaisija noin 250 metriä ja syvyys noin 8 metriä. Pienempi, itäisempi järvi tunnetaan nimellä Mikró Zeréli (Μικρό Ζερέλι, ”Pieni Zeréli”, 39°09′42.8″N, 22°42′51″E). Sen pinta-ala on noin 0,02 neliökilometriä, halkaisija noin 150 metriä ja syvyys noin 6 metriä. Järvet ovat muodoltaan pyöreitä ja niiden välinen etäisyys on noin 250 metriä. Järvet saavat vetensä maanalaisista lähteistä ja sadevetenä. Järvien syntyhistoria on epäselvä. Yleisimmän teorian mukaan ne olisivat syntyneet meteoriittien iskusta, ja siksi niitä kutsutaan usein kraatterijärviksi. Toisen teorian mukaan ne olisivat kuitenkin doliineja, kuten Dídyman luolat. Kolmannen teorian mukaan ne olisivat muinaisia tulivuoren kraattereita. Järvien synty ajoitetaan pleistoseenikauden lopulle tai holoseenikauden alkuun noin 12 000–8 000 vuotta sitten. Järvien lähellä on neoliittisen kauden asuinpaikka, joka tunnetaan nimellä Magoúla Zerélia. Arkeologi Dimítris Theocháris on väittänyt, että toisessa järvistä olisi antiikin aikaisen Athene Itonialle omistetun temppelin jäänteet, mutta näkemys on kyseenalaistettu. Lähteet Aiheesta muualla Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Zerélia Wikimedia Commonsissa