Stageira

Stageira (m.kreik. Στάγειρα, joskus myös Stageiros, Στάγειρος) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Traakiassa nykyisin Chalkidikína tunnetun niemimaan itärannikolla Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Aristotéliin kunnassa lähellä nykyistä Olympiádan kylää, noin kahdeksan kilometriä pohjoiskoilliseen nykyisestä Stágiran kylästä. Historia Stageira perustettiin arkaaisella kaudella noin vuonna 655 eaa. Se oli alun perin Androkselta tulleiden joonialaisten siirtokunta. Myöhemmin kaupunkiin muutti Khalkiin asukkaita Euboialta. Stageiran huippukautta oli noin aika 500–350 eaa. Persialaissotien aikaan kaupunki oli persialaisten valtaama. Sodan jälkeen Stageira liittyi Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Vuonna 424 eaa. se kuitenkin hakeutui eroon liitosta ja antautui Brasidaan johtamille spartalaisille joukoille. Vuonna 422 eaa. Ateena yritti vallata takaisin Staigeiran ja muut alueelta menettämänsä kaupungit, kuten Akanthoksen ja Amfipoliin, mutta epäonnistui. Tämän jälkeen kaupunki ei enää palannut liittoon Ateenan kanssa. Stageira tunnetaan filosofi Aristoteleen syntymäpaikkana (384 eaa.). Makedonian uhan kasvaessa 300-luvulla eaa. kaupunki liittyi Khalkidiken liittoon, jota johti Olynthos. Filippos II valtasi ja tuhosi kaupungin Olynthoksen sodassa vuonna 349 eaa. Myöhemmin joko Filippos tai Aleksanteri Suuri, jonka opettajana Aristoteles toimi, kunnostutti kaupungin kiitollisuudesta Aristotelesta kohtaan. Kreikkalaisen perinteen mukaan Stageiran asukkaat siirrättivät Aristoteleen ruumiin kaupunkiin tämän kuoleman jälkeen. Haudalle rakennettiin alttari, hänet nimitettiin kaupungin ”perustajaksi” ja hänen kunniakseen perustettiin Aristoteleia-juhlat. Kaupunki ei kuitenkaan säilynyt olemassa pitkään tämän jälkeen, ainakaan merkittävänä, ja se autioitui lopullisesti joskus hellenistisellä tai viimeistään roomalaisella kaudella. Bysanttilaisella keskiajalla noin vuoden 1000 tienoilla paikalle rakennettiin linnoitus. Stageiran arkeologiset kaivaukset alkoivat 1960-luvun lopulla. Kaivauksia on jatkettu vuodesta 1990 lähtien, ja ne jatkuvat edelleen. Tutkimusten yhteydessä raunioita on myös kunnostettu. Rakennukset ja löydökset Stageira oli rakennettu niemelle, joka tunnetaan nykyisin nimellä Liotópi. Kaupunki oli kahdella kukkulalla, josta matalampi oli pohjoisempana niemen kärjessä ja korkeampi akropoliina toiminut kukkula niemen juuressa. Alkuperäinen asutuspaikka oli pohjoisemmalla kukkulalla, kun taas eteläisemmälle kukkulalle kaupunki laajeni väkiluvun kasvaessa 400-luvulla eaa. Kaupunki oli ympäröity muurilla, jonka kokonaispituus oli noin kaksi kilometriä ja paksuus noin kaksi metriä, ja jossa oli useita neliskulmaisia ja pyöreitä torneja. Muurit oli rakennettu kalkkikivestä ja marmorista usealla eri tyylillä. Kaupungin agora eli kokoontumis- ja kauppapaikka sijaitsi kahden kukkulan välisen satulan alueella. Sen laidalla oli kaupungin politiikassa käytetty stoa eli pylväshalli, jonka koko oli noin 26 x 6 metriä. Kaupungin tärkein temppeli sijaitsi pohjoisemman kukkulan koillisosassa. Se oli rakennettu arkaaisella kaudella 500-luvulla eaa. Jumalaa, jolle se oli omistettu, ei tiedetä. Saman kukkulan rinteestä on löydetty myös kaksi pienempää pyhäkköä, joista toinen oli omistettu Demeterille. Lukuisia yksityistaloja ja työpajoja on tunnistettu niin arkaaiselta, klassiselta kuin hellenistiseltäkin kaudelta. Kaupungin kadut oli kivetty. Kaupungista tehtyjä löytöjä on Polýgyroksen arkeologisessa museossa. Lähteet Aiheesta muualla Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Stageira Wikimedia Commonsissa