Aiane

Aiane (m.kreik. Ἀιανή, Aianē, myös Aiana, Αἴανα, Eanē, Ἐανή; lat. Aeane) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Makedoniassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Kozánin kunnan alueella lähellä nykyistä Aianín kaupunkia. Maantiede Aianen kaupunki sijaitsi Elimeiassa Haliakmon-joen (nyk. Aliákmonas) pohjoisrannalla noin 1,5 kilometriä koilliseen nykyisestä Aianín kaupungista ja noin 23 kilometriä etelään nykyisestä Kozánista. Stefanos Byzantionlainen luki Aianen Makedonian kaupunkeihin. Aianen kaupunkikeskuksen pääosa oli rakennettu akropolis- eli yläkaupunkikukkulalle, jonka nykyinen nimi on Megáli Ráchi (Μεγάλη Ράχη). Historia Aianen paikka on ollut asuttu viimeistään mykeneläisellä kaudella eli myöhäisellä pronssikaudella. Se oli Elimeian kuninkaiden pääkaupunki viimeistään arkaaiselta kaudelta lähtien. Kreikkalaisessa mytologiassa Aiane sai nimensä Aianoksesta, Makedoniaan muuttaneiden tyrrhenien kuninkaan Elymoksen pojasta. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä Aianaios (Αἰαναῖος). Aiane kukoisti arkaaisella ja klassisella kaudella. Se esiintyy kuitenkin vain harvoin antiikin lähteissä, ja sen vaiheista tiedetään vain vähän. Vaikka kaupunki on luetteloitu nykytutkimuksessa polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi, sen todellinen asema tunnetaan huonosti. Arkeologian perusteella kaupungilla on ainakin ollut poliksen ulkoinen muoto jo ennen Elimeian liittämistä Makedonian valtakuntaan. Liittämisen jälkeen Aiane säilyi Elimeian pääkaupunkina, mutta Makedonian hallinnossa koko Elimeialla, ei yksin Aianella, oli Ala-Makedonian poliksia vastannut asema. Aiane löi ilmeisesti omaa pronssirahaa 300-luvulta eaa. lähtien. Kaupunki on kukoistanut ensimmäiselle vuosisadalle eaa. saakka, mutta jäi asumattomaksi tai ainakin taantui maanjäristyksen jälkeen. Nykyinen Aianín kaupunki, entinen Kallianí, nimettiin uudelleen antiikin aikaisen kaupungin mukaan vuonna 1926. Antiikin Aianen tarkkaa paikkaa ei kuitenkaan tunnettu vielä 1970-luvulla, vaan sitä yritettiin sijoittaa ei paikkoihin lähiseudulla. Kaupungin arkeologisia kaivauksia on suoritettu Megáli Ráchin kukkulalla vuodesta 1983. Rakennukset ja löydökset Aianen rakennuslöytöihin lukeutuvat muun muassa agora, stoa eli pylväshalli, suuri pyöreä kallioon kaiverrettu vesisäiliö sekä hellenistisen kauden asuintalot, joista merkittävimmät ovat niin kutsutut ”Portaikkotalo”, ”Pithosten talo” ja ”Kangaspuiden talo”, jotka on nimetty niistä tehtyjen löytöjen mukaan. Rakennuslöytöjä on tehty sekä ylhäältä akropoliilta että sen rinteistä. Kaupungissa on ollut suunniteltu asemakaava. Vanhimmat monumentaalirakennukset ajoittuvat 500-luvun eaa. lopulle. Löytöjen perusteella kaupungissa on ollut ainakin Zeuksen ja Herakleen kultit. Kaupungin läheltä on löydetty kolmen maatilan jäänteet, suuria kistahautoja eli kivillä reunustettuja arkkumaisia ruumishautoja, jotka on ajoitettu arkaaiselle ja klassiselle kaudelle, sekä roomalaisaikainen tholos-hauta. Seudulla on lukuisia bysanttilaisaikaisia ja jälkibysanttilaisia kirkkoja 1000-luvulta aina 1800-luvulle. Ennen Megáli Ráchin kaivauksia lähiseudulta Kténistä oli löydetty Plutonia ja Kerberosta esittävä reliefi, hellenistiselle kaudelle ajoitettu hautakivi sekä piirtokirjoituksia. Kaisareiásta puolestaan oli löydetty muurien jäänteitä sekä kaupungin nimen mainitsevia piirtokirjoituksia. Kaupungista tehtyjä esinelöytöjä on Aianín arkeologisessa museossa. Aiemmin kaupunkiin liitettyjä löytöjä on ollut myös Kozánin arkeologisessa museossa. Lähteet