Ágios Efstrátios

Ágios Efstrátios (kreik. Άγιος Ευστράτιος) on Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saarten saariryhmään. Saaren pinta-ala on 43,3 neliökilometriä ja asukasluku 270 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Ágios Efstrátios kuuluu Ágios Efstrátioksen kuntaan, Límnoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkylä on Ágios Efstrátioksen kylä. Maantiede Ágios Efstrátios sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren pohjoisosien keskellä erillään muista saarista. Sen lähin suurempi saari on Límnos pohjoisessa. Etäisyys Límnokselle on noin 17 meripeninkulmaa (noin 31 kilometriä). Pohjoisiin Sporadeihin kuuluva Pipéri sijaitsee länsilounaassa noin 31 meripeninkulman (noin 57 kilometrin) päässä ja Lesbos kaakossa noin 42 meripeninkulman (noin 77 kilometrin) päässä. Saaren korkein kohta on Simádi (298 metriä). Hallinto ja kylät Ágios Efstrátios kuuluu hallinnollisesti Ágios Efstrátioksen kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria. Saaren ainoa väestönlaskennassa rekisteröity asutus sekä satama on Ágios Efstrátioksen kylä (270 asukasta). Se sijaitsee saaren länsirannikolla. Historia Saari tunnettiin antiikin aikana nimellä Halonnesos (m.kreik. Ἁλόννησος, lat. Halonnesus), mikä on aiheuttanut usein sekaannusta nykyiseen Alónnisoksen saareen (antiikin Ikos) tai muihin Pohjoisiin Sporadeihin. Klassisella kaudella saari oli Ateenan hallussa, kunnes Makedonian Filippos II vei sen samalla kun karkotti sieltä toimineet merirosvot. Hän tarjoutui antamaan saaren takaisin Ateenalle ikään kuin se kuuluisi hänelle, ja tähän liittynyt kiista oli aiheena Demostheneen nimiin laitetussa mutta ilmeisesti Hegesippoksen kirjoittamassa puheessa Halonnesoksesta. Nähtävyydet Saarella on kolme luostaria, Moní Agíou Athanasíou, Moní Karakállou ja Moní Panagías, sekä lukuisia kirkkoja. Lähteet Aiheesta muualla Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ágios Efstrátios Wikimedia Commonsissa