Mystraksen linna

Mystraksen linna (kreik. Κάστρο του Μυστρά, Kástro tou Mystrá) on bysanttilaisaikainen linna Mystraksessa Kreikassa. Se rauniot ovat osa Mystraksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde. Mystraksen linna rakennettiin Kreikan frankkivallan aikana vuonna 1249. Sen rakennutti Akhaian prinssi Vilhelm II Villehardouin. Myöhemmin linna oli bysanttilaisen Morean despotaatin käytössä. Sitä käytettiin edelleen osmanivallan aikana, jolloin siihen tehtiin uudenaikaistuksia muun muassa tuliaseiden tultua käyttöön. Linna sijaitsee Mystraksen linnavuoren huipulla kaupungin eteläpuolella. Linnavuoren korkeus on 621 metriä merenpinnasta laskettuna. Linnan porttia vartioi suuri suorakulmainen torni. Sisällä on linnanpiha, sotilaiden majoitustiloja, suuri vesisäiliö sekä muun muassa kappeli. Linnalta on hyvä näköala itään koko Evrótas-joen laaksoon. Lännessä näköala avautuu Taÿ́getos-vuorille. Linnan etelä- ja kaakkoispuolella on jyrkkä seinämä, joka tekee sen vaikeaksi valloittaa näiltä puolilta. Muilta suunnilta linnan puolustusta on vahvistettu muilla muureilla ja linnoitteilla. Muureja on kahdessa tasossa, ja niitä on vahvistettu neliskulmaisilla ja pyöreillä torneilla. Ylempi muuri alkaa linnan länsipuolelta ja kiertää sen pohjoispuolella Mystraksen palatsin alueen ja itäpuolella Pantánassan luostarin. Alempi muuri alkaa kaupungin luoteisosassa ja kiertää Vrontóchion luostarin ja seuraa kukkulan rinnettä Perivléptoksen luostarille. Lähteet Aiheesta muualla Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Mystraksen linna Wikimedia Commonsissa