Attika

Attika (kreik. Αττική, Attikí) eli Attikan alue (Περιφέρεια Αττικής, Periféreia Attikís) on yksi Kreikan aluehallinnon kolmestatoista alueesta. Se kuuluu Attikan hajautetun hallinnon alueeseen ja sen pääkaupunki on Ateena. Alueen pinta-ala on 3 808 neliökilometriä ja väkiluku 3 814 064 (2021). Attika on myös Kreikan NUTS 1 -alue (EL3) sekä samalla NUTS 2 -alue (EL30). Historia Antiikki Attika oli yksi antiikin Kreikan maakunnista. Sen asukkaat olivat joonialaisia. Ateenan kaupunkivaltiosta tuli viimeistään geometrisella kaudella Attikan johtava kaupunki ja muut kaupungit tulivat sen vallan alle. Kreikkalaisessa mytologiassa tapahtuma sijoitettiin jo varhaisempaan aikaan, ja Attikan yhdistäjänä ja kansallisena heeroksena pidettiin Theseusta. Klassisella kaudella Attikan väestö oli jaettu kymmeneen fyleen eli ”heimoon” ja 139 demokseen, jotka olivat Ateenan kaupunginosia tai Attikan maaseudun kyliä tai kyläkuntia. Tärkeitä keskuksia antiikin aikana Ateenan ohella olivat muun muassa mysteereistään tunnettu Eleusis, Ateenan satamakaupunki Pireus, hopeakaivoksistaan tunnettu Laureion sekä Marathon, jonka alueella käytiin kuuluisa Marathonin taistelu vuonna 490 eaa. Attikaan kuuluivat myös saaret Salamis ja Aigina. Myöhempi historia Keskiajalla Attika oli muun Kreikan tavoin osa Bysantin valtakuntaa. 1200-luvulla ristiretkeilijät perustivat Ateenan herttuakunnan, joka käsitti Attikan ja alueita aina Makedonian rajalle asti. Alueyksiköt ja kunnat Vuoden 2011 alusta lähtien alue on jaettu alueyksiköihin ja kuntiin seuraavasti: Lähteet Aiheesta muualla Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Attikan alue Wikimedia Commonsissa Περιφέρεια Αττικής (Arkistoitu – Internet Archive). Attikan alueen kotisivu. (kreikaksi)