Pleuron

Pleuron (m.kreik. Πλευρών, Pleurōn) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Aitoliassa Kreikassa. Nimi viittaa oikeastaan kahteen kaupunkiin, Vanhaan Pleuroniin (ἡ παλαιὰ Πλευρών, hē palaia Pleurōn) ja Uuteen Pleuroniin (ἡ νεωτέρα Πλευρών, hē neōtera Pleurōn). Kummatkin sijaitsivat nykyisen Mesolóngin kunnan alueella. Uuden Pleuronin arkeologinen alue sijaitsee noin viisi kilometriä pohjoisluoteeseen Mesolóngin kaupungista. Maantiede Vanha Pleuron sijaitsi Kurios- (tai Kurion) vuoren juurella Akheloos- (nyk. Achelóos) ja Euenos-jokien (nyk. Évinos) välissä, länteen Kalydonista (38°23′40″N, 21°25′08″E). Uusi Pleuron sijaitsi Arakynthos-vuoren (nyk. Zygós) juurella (38°24′51″N, 21°24′36″E). Kaupunkivaltion alue tunnettiin nimellä Pleuronia. Historia Vanhan Pleuronin perusti alueella alun perin asunut kureettien heimo, jotka saivat nimensäkin Kurios-vuoresta. Kaupunki oli varhaisina aikoina Aitolian merkittävin Kalydonin ohella. Kureetit sotivat usein aitolialaisten ja Kalydonin kanssa, ja tämä esiintyy myös Homeroksen Iliaassa. Myöhemmin aiolialaiset ajoivat kureetit pois, ja kaupungista tuli aitolialainen. Iliaan laivaluettelossa se esiintyy jo yhtenä aitolialaisista kaupungeista, joka lähetti laivoja Troijan sotaan. Sodassa pleuronlaisia johti aitolialainen Thoas, Oineuksen poika. Kaupungin nimen esitettiin myöhemmässä kreikkalaisessa mytologiassa tulleen heeros Pleuronista, joka oli Aitoloksen poika, ikään kuin kaupunki olisi aina ollut aitolialainen. Myyteissä kaupungin hallitsijana esiintyy myös Thestios, joka esitettiin joko Oineuksen veljenä tai Pleuronin jälkeläisenä. Joskus kaupungin kuninkaana esiintyy Oineus itse. Kaupungin vaiheista historiallisella ajalla tiedetään vain vähän. Makedonian Demetrios II tuhosi kaupungin noin 239–229 eaa. Tämän jälkeen sen asukkaat perustivat Uuden Pleuronin. 100-luvulla eaa. kaupunki oli osa Akhaian liittoa, ja se anoi Roomalta suojelua jonkin verran ennen Korintin tuhoamista vuonna 146 eaa. Pleuronista oli kotoisin runoilija Aleksanteri Aitolialainen. Rakennukset ja löydökset Vanhasta Pleuronista on tehty vain vähän siihen mahdollisesti liittyviä löytöjä. Uusi Pleuron oli ympäröity kaupunginmuureilla, jotka ovat säilyneet suhteellisen hyvin. Ne rakennettiin noin 230 eaa. Muureissa oli seitsemän porttia ja 31 tornia. Kaupungin akropolis eli yläkaupunki sijaitsi huipulla kaupungin pohjoislaidalla, ja alakaupunki rinteessä olevalla tasanteella sen eteläpuolella, noin 243 metrin korkeudella merenpinnasta. Kaupungin agoran paikka on tunnistettu. Sen laidalla oli pohjois-eteläsuunnassa rakennettu stoa eli pylväshalli, jonka pituus oli noin 62 metriä. Kaupungissa oli Athenelle omistettu temppeli, jonka paikalla rakennettiin bysanttilaisella kaudella pieni kirkko. Teatteri sijaitsi kaupungin lounaisosassa niin, että sen proskenion oli kiinni kaupunginmuurin länsisivussa. Se oli rakennettu samaan aikaan muurien kanssa. Muihin löytöihin lukeutuvat muun muassa gymnasion, joukko muita julkisia ja yksityisiä rakennuksia sekä noin 30 x 20 metriä kooltaan oleva vesisäiliö, jossa on viisi allasta. Kaupungin hautausmaat on löydetty sen eteläpuolelta. Lähteet Aiheesta muualla Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Pleuron Wikimedia Commonsissa