Museokeskus Vapriikki

Museokeskus Vapriikki on Tampereella Tampellan kaupunginosassa Tammerkosken rannassa sijaitseva museokeskus, joka avattiin yleisölle syksyllä 1996. Vapriikin näyttelyt käsittelevät muun muassa Tampereen ja Pirkanmaan historiaa, luonnontieteitä, taidetta, teollisuutta ja tekniikkaa sekä arkeologiaa ja vieraita kulttuureita. Vapriikki on saanut nimensä ruotsinkielisestä tehdasta tarkoittavasta fabrik-sanasta. Museokeskus toimii Tampellan tehtaan entisessä verstaassa, jonka vanhimmat osat on rakennettu 1880-luvulla. Vapriikin rakennus on osa valtakunnallisesti merkittävää Tammerkosken teollisuusmaisemaa, ja talo on suojeltu asemakaavalla vuonna 1995. Vapriikin noin 14 000 neliömetrin pinta-alasta puolet on varattu näyttelyille ja yleisötiloille. Loput tiloista on tarkoitettu keskuksen muulle toiminnalle, kuten tutkimukselle ja arkeologiselle työskentelylle. Vapriikki valittiin ”vuosisadan museoksi” lokakuussa 2017 pidetyssä Vuosisadan Kulttuurigaalassa, joka oli osa Suomi 100 -juhlavuoden ohjelmistoa. Museot Vapriikin yhteydessä sijaitsevat Kivimuseo, Mediamuseo Rupriikki, Pirkanmaan maakuntamuseo, Postimuseo, Suomen Jääkiekkomuseo, Suomen pelimuseo ja Tampereen luonnontieteellinen museo. Aiemmin Vapriikissa ovat toimineet myös Tampereen nykytaiteen museo, Kenkämuseo ja Nukkemuseo. Näyttelyt Vapriikissa on aina yli kymmenen samanaikaista näyttelyä. Kivimuseon, Rupriikin, Postimuseon, Jääkiekkomuseon, Pelimuseon ja Luonnontieteellisen museon perusnäyttelyt ovat jatkuvasti esillä. Pysyväisluonteisiin näyttelyihin kuuluu myös Finlaysonin historiaan keskittyvä Finlayson 200 – tehtaasta brändiksi. Museokeskuksessa järjestetään lisäksi vaihtuvia näyttelyitä, joista osa on kansainvälisiä. Vapriikin näyttelyitä Samaanit – Siperian luonnonkansojen salattu maailma (1998–1999) Pirkanmaa – Matka maakunnan historiaan (2001–2009) Metalli (2001–2011) Tuhannen kengän tarina (2003–2015) Samurai – tuhat vuotta kulttia ja kulttuuria (2004) Tiedon palatsi – aarteita Pietarista (2004) Ainut ja jumalten maailma (2004–2005) Orinoco – Amazonian intiaanikulttuureita Venezuelasta (2004–2005) Fabergén aika (2006) Jadeprinsessa (2007) Velomania! – Pyörällä halki aikojen (2007–2008) Dora Jung – Pellavan lumo (2007–2009) Tiibet (2008–2009) Innovaatiot (2008–2016) Tampere 1918 (2008–2017, uudistettuna 2018–) Sitting Bull – Intiaanipäällikkö Istuvan Härän maailma (2009) Aika leikkiä – lelulaatikon aarteita (2009–2016) Tammerkoski ja kosken kaupunki (2009–2019) Inrō – avain samuraiden aikaan (2010–2011) Karhun vuosi (2010–2011) Luokaamme uusi maailma! – Agitaatioposliinia Pietarin Eremitaasista (2011) Ladyn tyyli – muotokuvaaja Lady Ostapeckin Amerikan pukuja ja potretteja (2011–2012) Lennossa – Linnut Vapriikissa (2012–2013) Muumiot – matka kuoleman valtakuntaan (2012–2013) Terrakotta-armeija ja Kiinan keisarien aarteet (2013) Afroditen valtakunta – kauneus, rakkaus ja erotiikka antiikin maailmassa (2014) Revontuli – säkenöivää eleganssia Pohjolasta (2014–2015) Viestinviejät (2014–) Suomalaisten pyhiinvaellukset keskiajalla (2015) Jääkauden jättiläiset (2016) Hurriganes (2016–2017) Nukkekekkerit (2016–2019) Kielletty kaupunki – elämää Kiinan keisarien hovissa (2017) Kadonneet kaunottaret – Tampereen rakennushistoriaa (2017–2018) Birckala 1017 (2017–2019) Marilyn – nainen roolien takana (2018) Dracula – vampyyrit Vapriikissa (2019) Ostia, portti Roomaan (2019–2020) Teatterikaupunki (2019–2021) Finlayson 200 – tehtaasta brändiksi (2020–) Ritarit (2021) Apinat – kädellisten tarina (2022) Katso myös Vapriikin kuva-arkisto Museo Milavida Tampereen kaupunginmuseo Tampereen teknillinen museo Lähteet Aiheesta muualla Museokeskus Vapriikin kotisivut Panoraamakuvia Vapriikista Yle Areena: Opastettu kierros Vapriikin näyttelyssä ”Ostia, portti Roomaan” Vapriikin kuva-arkiston valokuvia Suomen sisällissodan tapahtumista Vapriikin verkkonäyttelyitä:Tekstiilejä Tampereelta, Ristivalotuksia menneisyyteen (Arkistoitu – Internet Archive), Orinoco – Amazonian intiaanikulttuureita Venezuelasta (Arkistoitu – Internet Archive), Samurai – tuhat vuotta kulttia ja kulttuuria (Arkistoitu – Internet Archive)