Loimaa

Loimaa on Varsinais-Suomessa sijaitseva kaupunki ja Loimaan seutukunnan keskus. Kaupungissa asuu 15 124 ihmistä, ja sen pinta-ala on 851,86 km2, josta 3,76 km2 on vesistöjä. Väestötiheys on 17,83 asukasta/km2. Loimaan naapurikunnat ovat Huittinen, Humppila, Koski Tl, Marttila, Oripää, Punkalaidun, Pöytyä, Somero, Säkylä ja Ypäjä. Kaupunki sai nykyiset rajansa vuonna 2009, kun kuntaliitos Alastaron ja Mellilän kanssa toteutui. Aiemmin Loimaaseen on liitetty vuonna 2005 Loimaan kunta, johon puolestaan oli liitetty Metsämaa vuonna 1976. Loimaan seutukuntaan kuuluvat Loimaan lisäksi Aura, Koski Tl, Marttila, Oripää, ja Pöytyä. Näistä Aura ja Pöytyä ovat Turun työssäkäyntialuetta, ja myös Kosken ja Marttilan suhde Loimaaseen on enemmän hallinnollinen kuin toiminnallinen. Vahvemmin Loimaan vaikutuspiirissä ovat Oripää ja itäinen naapuri Ypäjä, joka kuuluu Kanta-Hämeen maakuntaan ja Forssan seutukuntaan. Loimaa sijaitsee Varsinais-Suomen, Satakunnan, Pirkanmaan ja Kanta-Hämeen maakuntien rajalla, sekä valtatien 9 että Turku–Toijala-radan varrella. Loimaa tunnetaan perinteikkäänä maaseutukaupunkina. Maantiede Maisemat Loimaalla ovat suurelta osin savitasankoa, josta suuri osa on raivattu pelloksi. Vaihtelua maisemaan tuovat kaksi harjujaksoa, saveen uurtuneet jokiuomat, kalliosydämiset moreenimäet ja paikoin suot, joihin kuuluu muun muassa Eksyssuo Kosken, Someron ja Ypäjän rajalla. Laaksoista toinen seurailee Loimaan rajoja lännessä ja toinen pohjoisessa, entisen Metsämaan kunnan alueella, missä pinnanmuodot ovat hieman länttä vaihtelevampia. Pohjoisessa valtatie 2 kulkee pitkin harjua noin 15 kilometrin matkan Humppilan Venäjän ja Loimaan Leppijärvien välillä. Kantatien 41 varrella Alastaron länsiosassa maisemaa hallitsee Koskelta ja Mellilästä Säkylään ulottuvaan harjujaksoon liittyvä Virttaankankaan harjualue. Loimaan keskustan, Hirvikosken ja Alastaron taajamien läpi virtaa Tammelasta alkunsa saava ja Huittisissa Kokemäenjokeen laskeva Loimijoki, jonka vesi on alueen savimaiden takia väriltään ruskeaa. Alastarolla siihen laskee Loimaan pohjoisosien ja Metsämaan kirkonkylän halki virtaava Loimijoen suurin sivujoki Kojonjoki, joka saa alkunsa Forssan Koijärvestä. Etelästä Loimijokeen laskee Alastarolla Mellilästä alkunsa saava Niinijoki ja lähellä Hirvikoskea Loimaan Joenperän kylästä alkunsa saava Petäjoki. Järviä on vain muutamia lähinnä harjujen liepeillä. Historia Historiallisesti Loimaa on osa Satakuntaa, ja maakuntansa reuna-alueena se asutettiin suhteellisen myöhään. Aina 1800-luvulle asti se oli talonpoikainen maanviljelysalue, jossa ei ollut juurikaan muita elinkeinoja tai teollisuutta. 1400-luvun tiedoissa Loimijoki esiintyy kirjoitusasuissa Lodhma-, Lodmajoki, ja myös paikkakunnan nimi lienee siis ollut keskiajalla *Loδma, josta se kehittyi asuun Loima. 1500-luvulla myös naapuripitäjä Tammela tunnettiin nimellä Loimo. Nimien kantasana on yhdistetty itämurteissa ja karjalan kielessä tunnettuun sanaan lotma 'notko, painanne'. Kun Turku–Toijala-rautatie valmistui vuonna 1876, se antoi piristysruiskeen koko Loimaan seudulle. Rautatie toi mukanaan uutta taloudellista toimintaa, joka sysäsi teollisuuden kehittymisen alkuun. Loimaalle rakennettiin rautatieasema heti radan valmistumisen yhteydessä, ja sen ympärille kasvoi 1900-luvun alkuun mennessä kaupungin nykyinen keskusta. Loimaan asemanseutu erotettiin omaksi kauppalakseen vuonna 1921 ja se sai kaupunkioikeudet vuonna 1969. Samoihin aikoihin valmistui myös nykyinen valtatie 9. Valtatie 2 kulki ennen nykyisen linjauksensa valmistumista Loimaan keskustan kautta. Jatkosodan jälkeen Loimaalle asutettiin Kurkijoen siirtoväkeä. Viimeistään rautatie liitti historiallisesti Satakuntaan kuuluneen Loimaan entistä enemmän Turun vaikutuspiiriin niin, että Loimaa on Suomen nykyisessä maakuntajaossa jo vakiintunut osa Varsinais-Suomea. Lienee mahdotonta määritellä tarkalleen sitä, milloin Loimaa on ”siirtynyt” maakunnallisesti Satakunnasta osaksi Varsinais-Suomea. Esimerkiksi 1960-luvulla julkaistussa Uudessa Tietosanakirjassa mainitaan jokseenkin ristiriitaisesti, että (silloinen) Loimaan kauppala kuuluu Ala-Satakuntaan, mutta (silloinen) Loimaan maalaiskunta sen sijaan Varsinais-Suomeen. Samassa teoksessa Loimaan ruotsinkieliseksi nimeksi mainitaan Loimijoki. Nimi perustuu Loimaan seudulla virtaavaan samannimiseen jokeen. Nykyään Loimaalla ei kuitenkaan ole enää virallista ruotsinkielistä nimeä. Kaupunkikuva Loimaan keskustassa on palveluita ja kerrostaloja, mutta kävelymatkan päässä keskustasta alkavat omakotitalot. Jonkin verran ydinkeskustaa on hiljentänyt suurmyymälöiden nouseminen keskustan länsilaidalle Turusta Tampereelle johtavan valtatie 9:n varteen, Aleksis Kivenkadun ympäristöön. Loimaan kaupungintalo on siirtynyt torin laidalta valtatien äärelle väistöön entisen käsi- ja taideteollisuusoppilaitoksen tiloihin sisäilmaongelmien vuoksi. Syksyllä 2012 Loimaalla avattiin Prisma ja K-Citymarket, joiden yhteyteen Aleksis Kivenkadulle on muodostunut laajempi kaupallinen keskittymä. Aleksis Kivenkadulta lähtee Kalevalankatu, jonka nimenä on hetken aikaa Väinämöisenkatu ennen yhdistymistään Turuntiehen eli vanhaan päätiehen. Kalevalankatua voidaan pitää Loimaan pääkatuna, sillä se on Satakunnantien eli vanhan 2-tien ohella tärkein liikenneväylä kaupungin keskustassa. Kaupungin keskustan rakennuskanta on kerrostalovaltaista, eikä alkuperäistä rakentamista ole juurikaan säilynyt. Kalevalankadun ja Lamminkadun kerrostaloalueiden paikat olivat ennen viljelysmaana, mutta Loimaan torin laidalta purettiin 1960- ja 1970-luvuilla vanhoja puutaloja liikerakentamisen tieltä. Tunnetuin purettu rakennus lienee Loimaan vanha kirkko torin vieressä, nykyisen Keskuspuiston vaiheilla. Nykyinen, Reino Lukanderin suunnittelema modernistinen Loimaan Kaupunginkirkko on valmistunut vuonna 1973. Muita arkkitehtonisia maamerkkejä kaupungin keskustassa ovat muun muassa entinen koulurakennus, nykyinen pääkirjasto (1916), suojeluskuntatalo Heimolinna (1925) sekä funktionalismia edustava Loimaan sairaala (1936). Keskustaajaman lisäksi suurempia erillisiä taajamia Loimaan kaupungissa ovat Hirvikoski (entisen Loimaan kunnan keskus ja kirkonkylä), Alastaro ja Mellilä, jotka liittyivät Loimaaseen kuntaliitoksella vuonna 2009 sekä Virttaa, joka kuului aiemmin Alastaroon. Aluejako Kaupunginosat Loimaalla on seuraavat kaupunginosat: Vuoden 2013 jaossa 5. kaupunginosalla ja 14. kaupunginosalla ei oltu annettu muuta nimeä. Sittemmin 14. kaupunginosasta on alettu käyttää nimeä Mäenpää. Joissain yhteyksissä (esimerkiksi Maanmittauslaitoksen kartoissa) 5. kaupunginosan alue tunnetaan nimellä Peltoinen, viitaten vanhaan Peltoisten kylään ennen asutuksen siirtymistä rautatien välittömään läheisyyteen, missä sijaitsee nykyinen Peltoisten kaupunginosa. Maarekisterikylät Entisten Alastaron, Mellilän ja Metsämaan kuntien kylät on lueteltu omissa artikkeleissaan. Loimaalla Juva, Kemppilä, Mäenpää, Peltoinen, Vesikoski Loimaan kunnassa Alastaron Mäenpää, Eura, Haara, Haaroinen, Haitula, Hartoinen, Hattula, Hirvikoski, Hurskala, Inkilä, Joenperä, Karhula, Karsattila, Kauhanoja, Kesärlä, Klokkarla, Kojonperä, Krekilä, Kuninkainen, Kurittula, Kuttila, Köyliö, Lappijoki, Levälä, Lähde, Niemi, Onkijoki, Pahikainen, Pappila, Pappinen, Piltola, Puujalkala, Raikkola, Seppälä, Sieppala, Torkkala, Vesikoski, Vilvainen Kulmakuntia Kulmakuntia, jotka eivät ole kyliä mutta ovat esimerkiksi entisiä tai nykyisiä kyläkeskuksia tai koostuvat useasta kylästä, ovat esimerkiksi Kojonkulma, Haara-Onkijoki, Niinijoki ja Orisuo. Näihin rinnastuvat kylistä muodostuneitten kyläkeskusten vaikutusalueet, joihin kuuluu myös ympäröiviä kyliä. Väestö Väestönkehitys Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako vastaa tilannetta 1. tammikuuta 2017, eli luvuissa ovat mukana myös Loimaaseen liitetyt Loimaan kunta, Alastaro ja Mellilä. Taajamat Vuoden 2017 lopussa Loimaalla oli 16 150 asukasta, joista 10 726 asui taajamissa, 5 282 haja-asutusalueilla ja 142:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Loimaan taajama-aste on 67,0 %. Loimaan taajamaväestö jakautuu neljän eri taajaman kesken: Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Vuoden 1960 väestönlaskennassa taajamiksi laskettiin myös Loimaan maalaiskunnan kirkonkylä ja Metsämaan kirkonkylä. Hirvikoskena tunnettu Loimaan maalaiskunnan kirkonkylä on sittemmin kasvanut yhteen Loimaan kaupungin keskustaajaman kanssa. Vuonna 2015 kaupungin asukkaiden keski-ikä oli 46 vuotta. Postinumeroalueittain katsottuna iäkkäimmät asukkaat väkilukuun suhteutettuna olivat Orisuon alueella, jossa keski-ikä on 53 vuotta. Asukkaista nuorimmat elävät Kojonkulman alueella, jossa keski-ikä on 40 vuotta. Vuonna 2018 Loimaalla asui noin 500 ulkomaalaistaustaista henkilöä, mikä tarkoittaa 3 % osuutta koko väestöstä. Suurimpia etnisiä ryhmiä olivat Venäjän ja entisen Neuvostoliiton alueelta muuttaneet (n. 160 henkilöä) ja virolaiset (n. 110 henkilöä). Palvelut Terveyspalvelut Loimaan pääterveysasema sijaitsee kaupungin keskustassa. Lisäksi Alastaron taajamassa on terveysasema. Nykyisin Turun yliopistollisen keskussairaalan alainen Tyks Loimaan sairaala toimii keskustassa pääterveysaseman yhteydessä. Koulutus Vuonna 2022 perusopetukseen osallistui Loimaalla noin 1 530 oppilasta. Kaupungin perusopetusta tarjoaviin oppilaitoksiin kuuluvat kuusi ala-astetta sekä kaksi yläastetta (Puistokadun koulu ja Hirvikosken yhtenäiskoulu). Monia pienempiä kyläkouluja on jouduttu sulkemaan säästösyistä viime vuosina. Lounais-Suomen koulutuskuntayhtymä Novidan alaisia oppilaitoksia ovat Loimaan lukio sekä useasta eri toimipisteestä muodostuva Loimaan aikuis- ja ammattiopisto. Muita opetuksen tarjoajia ovat Loimaan evankelinen kansanopisto sekä Loimaan Seudun Musiikkiopisto, joka järjestää musiikin ja tanssin perusopetusta. Liikenne Välimatkoja Helsinkiin 150 km Turkuun 65 km Tampereelle 100 km Poriin 112 km Hämeenlinnaan 106 km Saloon 63 km Politiikka Kaupungin päätöksentekoa sääntelevät muun muassa kuntalaki ja hallintolaki. Loimaan kaupunginjohtajana on toiminut elokuusta 2009 puoluepoliittisesti sitoutumaton Jari Rantala, joka toimi aiemmin Säkylän kunnanjohtajana. Kuntaliitokset Loimaan pitäjästä eli "suur-Loimaasta" erotettiin Alastaro 1869, Metsämaa 1914, Mellilä 1916 ja Loimaan kauppala eli asemanseutu 1921. Alkuperäinen pitäjä tunnettiin vuosina 1921–1977 nimellä Loimaan maalaiskunta ja viimeksi Loimaan kuntana vuoteen 2005, jolloin se yhdistyi Loimaan kaupungin kanssa. Jokseenkin syrjäinen Metsämaa oli liitetty takaisin maalaiskuntaan vuonna 1976. Loimaan kunnan ja kaupungin liitoksesta päätettiin kunnanvaltuuston kokouksessa 2003, jossa se sai valtuuston hyväksynnän äänin 15–12. Tämä merkitsi sitä, ettei asiasta järjestetty kansanäänestystä. Loimaan kaupunginvaltuusto oli näyttänyt liitokselle vihreää valoa jo aiemmin. Kuntaliitosta oli suunniteltu jo pitkään, mutta esimerkiksi vuonna 1992 pidetyssä kansanäänestyksessä hanke kaatui Loimaan kuntalaisten lähes yksimieliseen vastustukseen. Molemmat kunnat tekivät runsasta yhteistyötä ollessaan vielä itsenäisiä, esimerkiksi niiden kirjastolaitos oli yhteinen. Kuntaliitoksen yhteydessä kaupunki otti käyttöönsä Loimaan kunnan vaakunan. Vuonna 2009 Alastaro ja Mellilä liittyivät Loimaan kaupunkiin. Liitokset menivät vastahakoisesti läpi, Alastaron kunnanvaltuustossa 11–10 ja Mellilässä 9–8. Syntyneen kaupungin väkiluku oli yli 17 000. Liitoksen yhteydessä kaupunki sai nykyiset rajansa ja samalla alkuperäisen "suur-Loimaan" pitäjän rajat, mikäli ei huomioida Ypäjään vuonna 1911 liitettyjä Ypäjänkylän ja Mannisten alueita. Loimaa on Varsinais-Suomen pinta-alaltaan viidenneksi suurin kunta. Kataisen hallitus suunnitteli vuonna 2012 mittavaa kuntauudistusta, jonka tarkoituksena oli vähentää Suomen kuntien määrää silloisesta 336:sta noin 70:een. Kyseisessä suunnitelmassa Loimaan seudun kuntarakennetta suunniteltiin uudistettavan siten, että Loimaa, Oripää, Pöytyä sekä mahdollisesti Koski Tl muodostaisivat uuden kunnan, jonka nimeksi tulisi Loimaa. Lisäksi Kanta-Hämeen puolella sijaitsevalle Ypäjänkylälle olisi annettu mahdollisuus valita, haluaako se liittyä Loimaaseen. Uudistus kaatui vastustukseen, sillä esimerkiksi Suomen Kuvalehden mukaan kansasta vain 26% kannatti ja kunnista noin 80% vastusti silloisen kuntaministeri Henna Virkkusen suunnitelmaa suurkunnista. Loimaan ja Oripään yhteistyö Loimaan kaupunki ja sen naapurikunta, noin 1 250 asukkaan Oripää tekevät läheistä yhteistyötä esimerkiksi maaseutuhallinto- sekä sosiaali- ja terveyspalveluiden osalta. Oripää on kuitenkin ollut haluton kuntaliitoksiin. Vuonna 2007 Oripää oli Loimaan, Alastaron ja Mellilän kanssa kuntaliitosselvityksessä, mutta jättäytyi siitä pois. Perusopetus Oripäässä toteutettiin aiemmin yhteistyössä Loimaan kanssa, sillä kunnassa ei ole lainkaan yläastetta. Sittemmin yhteistyösopimus on purettu ja oripääläiset oppilaat ovat siirtyneet käymään Pöytyän Riihikoskella. Oripään seurakunta liittyi alkuvuodesta 2017 Pöytyän seurakuntaan. Kaupunginvaltuusto Loimaan kaupunginvaltuusto on kaupungin ylin päättävä elin. Kaupunginvaltuuston vastuulla ovat kaupungin toiminta ja talous, ja se määrää muun muassa kunnallis- ja kiinteistöveroprosentit. Kaupunginvaltuuston suurimmat valtuustoryhmät ovat Keskustan valtuustoryhmä yhdellätoista valtuutetulla, Kokoomuksen ja Kristillisdemokraattien valtuustoryhmä seitsemällä valtuutetulla sekä Perussuomalaisten ja sitoutumattomien valtuustoryhmä kuudella valtuutetulla. Valtuustoon nousi viidellä valtuutetulla pitkästä aikaa puolueista riippumaton, vuoden 2021 kuntavaaleja varten perustettu valitsijayhdistys nimeltään Meidän Loimaa -yhteislista. Kaupunginvaltuuston puheenjohtajana toimii Tarja Mäki-Punto-Ristanen (Kok+KD). Valtuuston 1. varapuheenjohtajana toimii Olavi Ala-Nissilä (Kesk). Valtuuston 2. varapuheenjohtajana toimi kahden ensimmäisen vuoden ajan Pasi Markula (MLYL) ja kahden jälkimmäisen vuoden ajan Timo Lahtinen (PS+SIT). Valtuuston 3. varapuheenjohtajana toimii Timo Tamminen (SDP). Kaupunginhallitus Loimaan kaupunginhallitukseen kuuluu 11 jäsentä kaupunginvaltuustosta, joista jokaisella on henkilökohtainen varajäsen. Kaupunginvaltuuston puheenjohtajistolla on kaupunginhallituksen kokouksissa puhe- ja läsnäolo-oikeus. Kaupunginhallituksen puheenjohtajana toimii Teija Ek-Marjamäki (Kesk), 1. varapuheenjohtajana Anne Onnela (Kok+KD) ja 2. varapuheenjohtajana Marke Tissari (SDP). Hallituksen toimikausi kestää koko vaalikauden eli neljä vuotta. Kauppalan- ja kaupunginjohtajat Ilkka Vainio (Kesk) 19**–2005 Jorma Kopu 2005–2009 Jari Rantala (sit.) 2009– Ystävyyskaupungit Loimaan ystävyyskaupunkeja ovat: Islanti: Mosfellsbær Norja: Frogn, Skien Ruotsi: Ragundan kunta, Uddevallan kunta, Åmålin kunta Tanska: Grenaa, Thisted Venäjä: Staraja Russa (yhteistyö on jäissä toistaiseksi Venäjän hyökättyä Ukrainaan) Viro: Jõhvi, Türi Loimaan, Uddevallan, Thistedin, Skienin ja Mosfellsbærin muodostama ystävyyskaupunkien sopimus on Pohjoismaiden vanhin. Kulttuuri Loimaan kaupungin nimikkolajeja ovat rusakko, peltopyy, isokonnantatar, loimaankoivu, niittysinisiipi, suppilovahvero ja toutain. Loimaan alueella puhutun kielen perustana on Ala-Satakunnan murre, joka kuuluu lounaisten välimurteiden ryhmään. Ala-Satakunnan murretta puhutaan paikallisin variaatioin Kokemäen ja Huittisten emäpitäjien alueella. Paikallisperinnettä vaalii vuonna 1954 perustettu Loimaa-Seura, joka ylläpitää muun muassa kotiseutumuseoa. Komediasarja Fakta homma sijoittuu Loimaalle. Kappaleita, joissa Loimaa mainitaan ovat muun muassa "Oon käyny kaikkialla" (Turo's Hevi Gee), "Night in Loimaa" (Jimi Tenor), "Per Vers, runoilija" ja "Mitä minä Egyptissä teen" (Juice Leskinen). Lisäksi Solistiyhtye Suomi on tehnyt kappaleen "Loimaa". Loimaa on mukana vuonna 2008 julkaistussa Monopoly – Tässä ja nyt – Suomi -lautapelissä. Kiinteistöpeliruudussa ja pelin kotelossa on kuva Kanta-Loimaan kirkosta. Loimaa on pelissä sijoitettu viidenneksitoista arvokkaimmaksi kiinteistöksi, mikä tarkoittaa että Loimaa oli viidestoista äänestyksessä, jossa pelaajat saivat äänestää. Arvokkain ja eniten äänestetty oli Turenki. Loimaa on pelissä oman värisarjansa arvokkain, Lappeenrannan ja Hämeenlinnan kanssa. Loimaa on Monopolyn tavalliseen suomalaiseen versioon verrattuna Kaisaniemenkadun kohdalla laudasta. Torikulttuuri Loimaan ensimmäinen tori avattiin virallisesti 11. maaliskuuta 1892. Torin paikka oli rautatien itäpuolella, nykyisessä Peltoisten kaupunginosassa. Nykyiselle paikalleen radan länsipuolelle Loimaan tori siirtyi vuonna 1925, ja sen ympärillä sijaitsee Loimaan nykyinen keskusta. Vanhantorin ympäristössä on Loimaan "vanhakaupunki", jokseenkin pieni mutta yhtenäinen puutaloalue, joka edustaa kaupungin vanhinta rakennuskantaa. Loimaan keskustassa ei ole juurikaan säilynyt alkuperäistä puurakentamista yksittäisiä taloja lukuun ottamatta. Virallisia toripäiviä Loimaan kaupungissa ovat tiistai ja perjantai. Etenkin kesäisin Loimaan tori on vilkas kauppapaikka, josta voi ostaa muun muassa paikallisia tuotteita. Vakiintuneita markkinoita kaupungissa ovat kesällä Nuorten kauppiaitten markkinat ja lokakuussa pidettävät Savipäivämarkkinat. Vanhantorin ympäristössä on pidetty jo yli 30 vuoden ajan Loimaan Rompepäivät vuosittain elokuun ensimmäisenä lauantaina. Tapahtuma on kerännyt parhaimmillaan lähes 10 000 kävijää ja yli 600 myyjää. Nähtävyyksiä Alastaron moottorirata Alpo Jaakolan patsaspuisto Harjureitti Kanta-Loimaan kirkko Loimaan kotiseutumuseo Loimaan taidetalo Mellilänjärvi Suomen maatalousmuseo Sarka Vesikosken mylly Loimaan alueella on neljä valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä: Huovintie, Loimaan rautatieasema, Kanta-Loimaan kirkko ja pappila sekä Vesikosken historiallinen tehdasalue. Tunnettuja loimaalaisia Media Loimaan Lehti on kolme kertaa viikossa ilmestyvä paikallislehti, jonka levikki vuonna 2010 oli 8 717. Lehden päätoimittajana toimii Kati Uusitalo, ja Loimaan Lehden ilmestymisalueeseen kuuluvat kaupungin lisäksi Oripää, Ypäjä, Humppila, Punkalaidun sekä entinen Vampulan kunta, joka liitettiin Huittisiin vuonna 2009. Uskonto Luterilaiset seurakunnat Vuoden 2018 aluejaon mukaan Loimaalla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: Loimaan seurakunta Alastaron kappeliseurakunta Mellilän kappeliseurakunta Metsämaan kappeliseurakunta Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Loimaan kaupungin nykyisellä alueella: Alastaron seurakunta (liitetty Loimaan seurakuntaan 2009) Kanta-Loimaan seurakunta (yhdistetty Loimaan kaupunkiseurakunnan kanssa Loimaan seurakunnaksi 2005) Loimaan kaupunkiseurakunta (yhdistetty Kanta-Loimaan seurakunnan kanssa Loimaan seurakunnaksi 2005) Mellilän seurakunta (liitetty Loimaan seurakuntaan 2009) Metsämaan seurakunta (liitetty Kanta-Loimaan seurakuntaan 2000) Herätysliikkeet sekä muut kirkko- ja uskontokunnat Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii vanhan Loimaan, Mellilän ja Alastaron alueilla evankelisuus, jonka lisäksi vanhoillislestadiolainen Forssa-Loimaan Rauhanyhdistys toimii Loimaalta käsin. Paikkakunnalla on myös Suomen evankelisluterilaiseen lähetyshiippakuntaan kuuluva Hyvän Paimenen luterilainen seurakunta. Muita kirkkokuntia edustaa helluntaiherätykseen kuuluva Loimaan helluntaiseurakunta. Lisäksi Suomen vapaakirkon Forssan vapaaseurakunnalla on säännöllistä toimintaa Loimaalla. Suomen ortodoksisen kirkon Turun ortodoksinen seurakunta järjestää Loimaalla jumalanpalveluksia. Muita uskontokuntia edustavat ainakin Jehovan todistajat, joilla on Loimaalla seurakunta sekä buddhalaisuus, jota edustavalla Buddhalainen Dharmakeskus -yhteisöllä on Tiibetin taiteen keskus -niminen retriittikeskus Alastaron Ylhäisissä. Urheilu Hurrikaani-Loimaa on voittanut lentopallon Suomen mestaruuden kahdesti, vuosina 2024 ja 2026. Lasten ja nuorten kansallinen lentopalloturnaus Power Cup on pelattu Loimaalla vuosina 2006 ja 2025. Korisliigassa pelaava Loimaan Korikonkarit on voittanut Suomen mestaruuden vuosina 2012 ja 2013. Molempien seurojen kotihallina toimii Loimaan liikuntahalli. Pesäpallolla on Loimaalla pitkät perinteet. Loimaan Palloilijoiden miesten edustusjoukkue tippui Superpesiksestä vuonna 2001 ja on sen jälkeen pelannut vaihtelevasti Ykköspesiksessä ja Suomensarjassa, kuten myös kaudella 2026. Loimaalla pelattiin pesäpallon perinteinen Itä–Länsi-ottelu 1994. Ruokakulttuuri Loimaan kakko on paikallinen versio kakosta, perinteisestä länsisuomalaisesta leivästä, joka valmistetaan ohra- ja vehnäjauhoista. Alastarolla ja Mellilässä pitäjäruoaksi on nimetty rosolli eli paikallisittain saletti, joka tarjoillaan perinteiden mukaisesti Alastarolla sianlihan ja Mellilässä silakoiden kera. Loimaan kunnan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla ”porsaanmakkara” eli ryynimakkara sekä ”piapo” eli kauratalkkuna, joka syödään piimän ja sokerin kera. Katso myös Luettelo Loimaan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä Lähteet Aiheesta muualla Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Loimaa Wikimedia Commonsissa Loimaan kaupunki Tilastokeskus: Loimaan avainluvut Loimaan seutukunta (Arkistoitu – Internet Archive) Loimaan taidemuseo Karttoja Senaatin kartasto 1:21 000. XIII.20. Kansallisarkisto, Maanmittaushallituksen historiallinen kartta-arkisto, 1882. Kartan verkkoversio Kansallisarkiston digitaaliarkistossa Viitattu 23.7.2011. Suomen taloudellinen kartta 1:100 000. III:4 Loimaa. Helsinki: Maanmittaushallitus, 1927. Kartan verkkoversio Kansallisarkiston digitaaliarkistossa Viitattu 23.7.2011.