Ilmasotakoulu

Ilmasotakoulu (ILMASK, aik. IlmaSK) on Suomen ilmavoimien puolustushaarakoulu Jyväskylän varuskunnassa Tikkakoskella. Ilmasotakoulun johtajana toimii eversti Ville Hakala. Varusmies-, reserviläis- ja palkatun henkilöstön koulutuksen lisäksi Ilmasotakouluun kuuluu myös Ilmavoimien soittokunta. Päätehtävä Ilmasotakoulu vastaa upseerikoulutuksen yhteisten opintokokonaisuuksien toteuttamisesta, palkatun henkilökunnan jatko- ja täydennyskoulutuksesta sekä varusmieskoulutuksesta. Ilmasotakoulu on ilmavoimien komentajan alainen puolustushaarakoulu sekä ilmavoimien johtamisjärjestelmän ja ilmatorjunnan aselajikoulu. Sotilasopetuslaitoksen rooli sillä on ollut toukokuusta 1975 ja puolustushaarakoulun vuoden 2004 alusta lukien. Yhdysvaltojen kanssa vuonna 2023 solmitun DCA-sopimuksen perusteella Yhdysvaltojen käyttöön annetaan tarvittaessa Ilmasotakoulun lentotukikohta. Kokoonpano Ilmasotakoululla on esikunta (E), jota johtaa Ilmasotakoulun johtaja. Ilmasotakoulun kokoonpanoon kuuluvat: Huoltokeskus Huoltokeskus ylläpitää varuskuntaa. Se suunnittelee huoltoa ja toteuttaa valmiustehtäviä. Siihen kuuluvat Kuljetuskeskus ja Varastokeskus. Hävittäjälentolaivue 41 Hävittäjälentolaivue 41 (HÄVLLV 41) järjestää Hawk-suihkuharjoituskoneilla lentäjien peruskoulutusta. Maanpuolustuskorkeakoulun Lentoupseerien ohjaajaopintosuunnan koulutus tapahtuu pääosin Ilmasotakoulussa Tikkakoskella. Koulutus jatkuu myöhemmin Ilmasotakoulussa, Lapin lennostossa Rovaniemellä, Karjalan lennostossa Kuopiossa tai Satakunnan lennostossa Pirkkalassa sen mukaan, että jatkaako maisteriopiskelija lentämistä Hornet-monitoimihävittäjillä, kuljetus- ja yhteyslentokoneilla vai Hawk-suihkuharjoituskoneilla. Suomen ilmavoimien taitolento-osasto Midnight Hawks koostuu Hävittäjälentolaivue 41:n lennonopettajista. Ilmavoimien soittokunta Ilmavoimien soittokuntaan (ILMAVSK) kuuluu 21 henkilöä. Se on erikoistunut viihde- ja rytmimusiikkiin. Soittokunta on perustettu vuonna 1977. Koulutuskeskus Koulutuskeskus (KOULK) kuuluvat johtaja, opintoasiainosasto, korkeakouluosasto ja koulutusosasto. Keskuksen johtajana on toiminut muun muassa everstiluutnantti Vesa Sundqvist. Koulutuspataljoona Koulutuspataljoona (KOULP) taas muodostuu komentajasta, esikunnasta, aliupseerikoulusta (AUK), viestitekniikkakomppaniasta, lentotekniikkakomppaniasta ja Ilmavoimien reserviupseerikoulusta (ILMAVRUK ja LENTORUK). Varusmiehiä koulutetaan Koulutuspataljoonassa aliupseerikurssilla, reserviupseerikursseilla sekä miehistössä eri tehtäviin. Varusmiesten on mahdollista hakeutua myös valtakunnallisiin ja varuskunnallisiin erityistehtäviin. Ilmasotakoulussa sijaitsee myös Ilmavoimien Reserviupseerikoulu, jossa koulutetaan eri aliupseerikoulun linjoilta valitut reservin upseereiksi. Samassa paikassa sijaitsee myös Lentoreserviupseerikoulu (LENTORUK), jossa koulutetaan ilmavoimien sotilaslentäjät. Miehistötehtävät Miehistölle on tarjolla omat koulutushaaransa, joihin kuuluu viesti, kuljettaja, suojaus (sotilaspoliisi), ilmataistelu, keittäjä, lentosää, kirjuri, lääkintä sekä uusimpana erikoisalana media-ala. Sotilaskuljettajat koulutetaan Tikkakoskella. Aliupseerikoulun linjat Johtokeskus (joke-linja, TIVA ja TSTJ) Lentotekninen Viesti (TKKviesti- ja tutkaopintosuunnat) Suojaaminen (ent. sotilaspoliisi) Komento- ja huolto Ilmasotakoulu tarvitsee myös talous-, lääkintä- ja kuljetusaliupseereita. Kuljetus- ja lääkintäaliupseerit koulutetaan Vekaranjärvellä Karjalan prikaatissa, josta on mahdollista päästä Reserviupseerikouluun Haminaan. Tammikuun saapumiserässä järjestetään viestin alaisena toimiva tutkalinja, jossa varusmiehiä koulutetaan pääasiassa ilmavoimien tutka-asemien (tka-as) toimitsijoiksi.lähde? Reserviupseerikoulun linjat Tukikohta (JOJÄ- ja LNTTEKN-linja) Suojaaminen (suojaus- ja viestilinja) Lentoreserviupseerikurssi Reserviupseerikoulutus alkaa maavoimien tavoin aliupseerikurssin I-vaiheen jälkeen. Erikoisaliupseerit voivat hakeutua maavoimien RUK:uun, josta he palaavat Ilmasotakouluun koulutustaan vastaaviin tehtäviin.lähde? Lentotekniikkalaivue Ilmaosotakoulun lentotekniikkalaivue huoltaa Hävittäjälentolaivue 41:n käytössä olevat Hawk-suihkuharjoituskoneet. Lentotekniikkalaivueen henkilöstöstä iso osa on aliupseereja, jotka työskentelevät asiantuntija-, esimies-, huolto- ja lennätystehtävissä. Viestitekniikkakeskus Viestitekniikkakeskuksen kuuluu johto, suunnittelutoimisto sekä kolme jaosta. Viestitekniikkakeskukseen siirtyi Ilmavoimien viestikoulun ja Ilmavoimien teknillisen koulun henkilöstöä. Historia ja perinteet Joukko-osaston vuosipäivää vietetään 1. lokakuuta. Joukko-osasto perustettiin Naarajärvelle 1.12.1941 nimellä Ilmavoimien Viestivarikko (IlmavVV). Nimi Ilmavoimien Viestikoulu tuli käyttöön jo vuosi myöhemmin. Koulun johtajana ovat toimineet: Ilmasotakoulu vaalii edeltäjiensä (Ilmavoimien Viestipataljoona ja Ilmavoimien Viestikoulu) sekä aikaisemmin itsenäisinä joukko-osastoina toimineiden joukkojen (Kuljetuslentolaivue/Tiedustelulentolaivue, Luonetjärven soittokunta ja Ilmatorjuntakoulu) perinteitä. Perinteiden vaalimiseen osallistuu kaksi kiltaa; vuonna 1965 perustettu Ilmavoimien viestikilta (alkuperäinen nimi Ilmavoimien viesti- ja tutkakilta) sekä vuonna 2006 perustettu Ilmasotakoulun kilta. Ilmasotakoulun Elso-koulutuskeskus vastasi vuoteen 2012 saakka elektronisen sodankäynnin koulutuksesta toisena valtakunnallisena koulutuskeskuksena Riihimäen varuskunnan ohella. Nykyisin koulutusta ei enää järjestetä Ilmasotakoulussa.lähde? Nimenmuutoksia Joukko-osasto tunnettiin aiemmin nimellä Ilmavoimien Viestikoulu (IlmavVK). Vuoden 2005 alusta nimi muuttui Ilmasotakouluksi ja Kauhavalla sijaitsevasta Ilmasotakoulusta tuli Lentosotakoulu (LentoSK). Samaan aikaan Tikkakoskella sijaitseva, vuonna 1973 perustettu Tukilentolaivue, lakkautettiin itsenäisenä joukko-osastona ja se liitettiin joukkoyksiköksi uuteen Ilmasotakouluun. Nimenvaihdon taustalla oli varuskunnan kehittyminen puolustushaarakouluksi: Ilmasotakoulu vastaa nykyään lennonopettajakoulutuksesta ja ohjaajien alkeislentokoulutuksesta. Myös joukko-osaston joukko-osastotunnus ja joukko-osastoristi vaihtuivat uusiin samassa yhteydessä. Ennen Ilmavoimien Viestikoulu -nimeä käytössä oli nimi Ilmavoimien Viestipataljoona (IlmavVP) vuoteen 1966 saakka. Joukko-osasto siirtyi Hämeenlinnasta Tikkakoskelle (nykyisin osa Jyväskylää) loppukesällä 1962. Varusmieskoulutuksen historia Saapumiserästä I/06 alkaen viestiliikenne- ja viestiteknisen linjan tilalle tuli uusi viestilinja, jolla koulutetaan aliupseereita tukikohtaviestijoukkueen eri tehtäviin. Ilmavalvontamiehistön tilalle tuli saapumiserästä II/06 alkaen linkkimiehistö ja I/07 alkaen linkkimiehistön tilalle on koulutettu viestijoukkue, joka vastaa tukikohdan viestitoiminnasta.lähde? Muuta Ilmasotakoulun oppilaskunta omistaa Locomobile Company of American valmistaman perintöauton, vuoden 1928 mallia olevan Locomobilen, museorekisteritunnus XAA-3. Ns. Loco on sijoitettuna koulun ulkopuolisiin tiloihin.lähde? Ilmasotakoulun organisaatioon kuului 1.1.2005–31.12.2014 myös Tukilentolaivue (TUKILLV), jonka tehtävänä on puolustusvoimien sekä valtiohallinnon tukeminen tukilentotoiminnalla ja lentokuljetukset, laskuvarjohyppytoiminta ja maalinhinaus. Tukilentolaivue siirtyi vuoden 2014 lopussa Pirkkalaan. Katso myös Puolustusvoimauudistus 2015 Lähteet Lasse Laaksonen: Taivaan vartijat − Ilmasotakoulun historia 1918-2008. Minerva Kustannus, 2008. ISBN 978-952-492-163-3 (mm. entiset komentajat) Ismo Myllylä: Luonetjärven varuskunta 1939-1989. Ilmavoimien viesti- ja tutkakilta ry, 1990. ISBN 952-90-2360-X Ilmasotakoulu Puolustusvoimat. Viitteet Aiheesta muualla Ilmasotakoulun Web-sivut Ilmasotakoulun historiakirja (Arkistoitu – Internet Archive) KSML: Tikkakoskelle siirtyy Kauhavan Ilmasotakoulusta 150 henkilöä (Arkistoitu – Internet Archive)