Taideyliopiston Sibelius-Akatemia

Taideyliopiston Sibelius-Akatemia (lyhenne SibA) on Taideyliopistoon kuuluva musiikkialan akatemia, joka on alallaan Suomen ainoa ja Pohjoismaiden suurin yliopistotason oppilaitos. Sibelius-Akatemian tehtävänä on vaalia ja uudistaa musiikkikulttuuria. Sibelius-Akatemiassa voi opiskella viidessätoista eri aineryhmässä. Opiskelijoita Sibelius-Akatemiassa on noin 1 400. Vuoden 2026 keväällä valittiin 222 opiskelijaa. Yliopisto toimii Helsingissä, Kuopiossa ja Seinäjoella. Helsingissä on kolme toimipistettä: Musiikkitalo Mannerheimintiellä, R-talo Pohjoisella Rauta­tie­kadulla (eduskunnan käytössä vuosina 2015–2017) ja N-talo Nervanderinkadulla. Ennen Musiikkitalon valmistumista Sibelius-Akatemian käytössä olivat myös T-talo Töölössä ja P-talo Pitäjän­mäellä. Sibelius-Akatemiaa on johtanut tammikuusta 2026 lähtien dekaani Kaisa Rönkkö. Sibelius-Akatemian ohjelmapalvelu Primo suunnittelee ja toteuttaa musiikkielämyksiä yritysten ja yhteisöjen tarpeisiin. Palvelun kautta on mahdollista tilata musiikkiesityksiä ja sävellyksiä. Historiaa Sibelius-Akatemia perustettiin Helsingin Musiikkiopiston nimellä vuonna 1882 yksityisestä aloitteesta. Sen ensimmäiseksi johtajaksi valittiin Martin Wegelius, joka toimi tehtävässä vuoteen 1906 kuolemaansa saakka. Esikuvana oli keskieurooppalainen konservatoriomalli, joka pohjautui perinteiseen mestari–kisälli-koulutukseen. Opiston nimi muutettiin Helsingin konservatorioksi vuonna 1924 ja Sibelius-Akatemiaksi vuonna 1939. Jean Sibelius opiskeli oppilaitoksessa vuosina 1885–1889 ja opetti siellä 1890-luvulla jonkin aikaa musiikinteoriaa ja sävellystä. Vuonna 1980 Sibelius-Akatemiasta tuli valtion laitos. Vuonna 1983 perustettiin Sibelius-Akatemian Kuopion koulutusyksikkö. Seinäjoen koulutusyksikkö perustettiin vuonna 1991. Sibelius-Akatemiasta tuli yliopisto vuonna 1998. Sibelius-Akatemia liittyi osaksi uutta Taideyliopistoa vuonna 2013, jolloin nimeksi tuli Taideyliopiston Sibelius-Akatemia. Oppilaitoksen johtajat Johtajan titteliksi tuli rehtori vuonna 1960 ja dekaani vuonna 2013. Martin Wegelius, 1882–1906 Armas Järnefelt, 1906–1907 Karl Ekman, 1907–1911 Erkki Melartin, 1911–1936 Ernst Linko, 1936–1959 Taneli Kuusisto, 1959–1971 Veikko Helasvuo, 1971–1981 Ellen Helevuo-Urho, 1981–1987 Tuomas Haapanen, 1987–1990 Erkki Rautio, 1990–1993 Lassi Rajamaa, 1993–1999 Pekka Vapaavuori, 1999–2004 Gustav Djupsjöbacka, 2004–2012 Tuomas Auvinen, 2012–2016 Kaarlo Hildén, 2017–2020 Emilie Gardberg 2021–2025 Kaisa Rönkkö 2026– Organisaatio Sibelius-Akatemian toimintaa johtaa dekaani. Akateemisia asioita hoitaa 9-henkinen johtokunta, jossa on edustettuna akatemian professorit, muu opetus- ja tutkimushenkilöstö sekä muu henkilöstö, ja opiskelijat. Sibelius-Akatemia jakautuu 15 aineryhmään: Global musicin aineryhmä Jazzmusiikin aineryhmä Jousten ja kamarimusiikin aineryhmä Kansanmusiikin aineryhmä Kirkkomusiikin aineryhmä (Helsinki) Kirkkomusiikin aineryhmä (Kuopio) Laulumusiikin aineryhmä Musiikin johtamisen aineryhmä Musiikkikasvatuksen aineryhmä Musiikkiteknologian aineryhmä Pianon, harmonikan, kitaran ja kanteleen aineryhmä Puhaltimien, lyömäsoittimien ja harpun aineryhmä Sävellyksen ja musiikinteorian aineryhmä Taidejohtamisen ja yrittäjyyden aineryhmä (Arts Management) Vanhan musiikin aineryhmä Lisäksi akatemiassa toimii Sibelius-Akatemian Tohtoriohjelma ja tutkimuskeskus. Tähän yksikköön yhdistyivät vuoden 2026 alusta kaksi erillään ollutta tohtorikoulua, klassisen musiikin DocMus sekä Musiikkikasvatuksen, jazzin ja kansanmusiikin MuTri. Muuta Sibelius-Akatemian kirjasto Sibelius-Akatemian nuorisokoulutus Koulutus Taideyliopiston Sibelius-Akatemiassa voi opiskella kandidaatiksi, maisteriksi ja tohtoriksi. 2,0 ja 2,5 vuoden opiskeluaikaan sisältyy pelkkä maisterintutkinto, kun taas 5,5 vuoden opiskeluun kuuluu lisäksi ensin suoritettava kandidaatintutkinto. Koulutusohjelmista valmistuu pääsääntöisesti tutkintonimikkeellä Musiikin maisteri (MuM), mutta myös Taiteen maisteriksi (TaM) voi valmistua mm. taidejohtamisen ja yrittäjyyden sekä musiikkiteatterin koulutusohjelmista. Taiteen kandidaatiksi (TaK) voi valmistua ainoastaan kulttuurisen musiikintutkimuksen koulutusohjelmasta. Tohtorintutkintoja voi suorittaa global musicin, klassisen musiikin, kirkkomusiikin, musiikin historian, teorian, sävellyksen, kansanmusiikin, jazzin, musiikkiteknologian, taidehallinnon tai musiikkikasvatuksen alalla. Julkaisut Sibelius-Akatemia julkaisee kahta vertaisarvioitua tieteellistä aikakauslehteä, jotka ovat musiikiintutkimukseen keskittyvä Trio ja musiikin pedagogiikkaan keskittyvä Musiikkikasvatus. Lisäksi Sibelius-Akatemian julkaisusarjoissa on julkaistu tieteellisiä teoksia, tietokirjoja ja äänitteitä. Taideyliopistossa, ml. Sibelius-Akatemiassa tehdyt opinnäytteet, väitöskirjat ynnä muut julkaistaan Taideyliopiston avoimessa julkaisuarkistossa, Tajussa. Konserttitalo Sibelius-Akatemian konserttitalo, Pohjoisella Rautatiekadulla Eduskuntatalon vieressä sijaitseva niin sanottu R-talo, on yksi Helsingin huomattavimmista konserttitaloista. Rakennus valmistui vuonna 1930 ja sen suunnitteli arkkitehti Eino Forsman, joka oli itse suuri musiikinystävä. Forsman selvitti Akatemian taloa suunnitellessaan tarkasti oman aikansa sointitutkimuksen tuloksia, jotta talon musiikkisalien akustiikka olisi mahdollisimman hyvä. Vuonna 1930 valmistuneessa talossa on 647-paikkainen konserttisali, 125-paikkainen kamarimusiikkisali ja 70-paikkainen vanhan musiikin sali. Konserttisalien lisäksi rakennuksessa on Sibelius-Akatemian opetus- ja harjoitusluokkia. Suomen eduskunta kokoontui Sibelius-Akatemian konserttisalissa vuosina 2015–2017 Eduskuntatalon peruskorjauksen ajan. Helsingin Yliopistokiinteistöt Oy:n aiemmin omistama rakennus myytiin keväällä 2018 yksityiselle ruotsalaiselle kiinteistösijoittajalle Hemsölle, joka on erikoistunut yhteiskuntakiinteistöihin ja omistaa Suomessa useita oppilaitoskiinteistöjä. Rakennuksen peruskorjaus alkoi omistajanvaihdoksen jälkeen ja valmistui syksyllä 2019. Alumnitoiminta Alumneiksi luokitellaan kaikki Sibelius-Akatemian entiset tutkinto- ja vaihto-opiskelijat. He voivat liittyä Taideyliopiston alumniyhteisöön, jolloin he pääsevät seuraamaan Taideyliopiston ja Sibelius-Akatemian toimintaa läheltä ja saavat tietoa alumneille suunnatuista tilaisuuksista ja muusta toiminnasta. Taideyliopisto on valinnut vuodesta 2019 kolme Vuoden alumnia, yhden kustakin akatemiastaan (poikkeuksena vuosi 2022). Sibelius-Akatemian Vuoden alumnit: Äänitaiteilija Maija Kauhanen (2024) Laulaja, lauluntekijä, musiikkikasvattaja, tutkija ja opettaja Anna Kuoppamäki (2023) Kapellimestari Dalia Stasevska sekä näyttelijä ja muusikko Paula Vesala (2022) Musiikkipedagogi ja säveltäjä Markku Kaikkonen (2021) Harmonikkataiteilija ja säveltäjä Kimmo Pohjonen (2020) Muusikko Elina Mustonen (2019) Katso myös Musiikinopetus Suomessa Lähteet Kirjallisuutta Dahlström, Fabian: Sibelius-Akatemia 1882–1982. Sibelius-Akatemia, 1982. ISBN 951-859-162-8 Pajamo, Reijo: Musiikkiopistosta musiikkiyliopistoksi. Sibelius-Akatemia, 2007. ISBN 952-5531-29-5 Aiheesta muualla Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Taideyliopiston Sibelius-Akatemia Wikimedia Commonsissa Tietoa Sibelius-Akatemiasta Taideyliopiston verkkosivuilla