Föglö

Föglö ([føːgløː]) on Suomen kunta, joka sijaitsee Ahvenanmaan maakunnassa. Vuonna 2023 Föglössä oli 512 asukasta. Föglön pinta-ala vuonna 2022 oli Maanmittauslaitoksen mittausten mukaan 1 869,07 km², josta 135,37 km² on maata, 0,20 km² sisävesialueita ja loput 1 733,50 km² merivesialueita. Föglön naapurikunnat ovat Kökar, Lemland, Lumparland, Sottunga ja Vårdö. Föglön kunta on yksikielisesti ruotsinkielinen ja 79,7 prosenttia sen asukkaista puhuu äidinkielenään ruotsia. Vuonna 2012 kunnassa oli kaikista Suomen kunnista prosentuaalisesti vähiten suomenkielisiä, 2,9 prosenttia. Kunnan vaakunan ovat suunnitelleet Matts Dreijer ja A. W. Rancken, ja se on vahvistettu vuonna 1951. Maantiede ja luonto Föglö koostuu useista saarista, joista suurin osa on asumattomia. Suurimmat saaret ovat Hummersölandet, Kyrklandet, Degerö, Sonnbodalandet ja Östersocknen. Näistä Östersocknen on Ahvenanmaan saarista pinta-alaltaan kuudenneksi suurin, Hummersölandet kahdeksanneksi suurin ja Degerö yhdeksänneksi suurin. Yleisilmeeltään Föglö on karua ja maisemaa leimaavat pienet peltoaukeat. Saarten väliset salmet ovat enimmäkseen varsin matalia ja kuljettavissa vain pikkuveneillä. Föglönselkä erottaa Föglön länsipuolella olevista Lemlandista ja Lumparlandista; Föglön itäpuolella on Kökarinselkä. Kaukana Itämerellä, noin 60 kilometriä kirkosta etelään, sijaitsee naapurikuntaan Kökariin kuuluva Bogskär, jolla on vuonna 1882 rakennettu majakka. Kunnan keskuspaikka on Degerön saaressa sijaitseva Degerby. Degerbystä on noin 32 km Maarianhaminaan, mukaan lukien lauttayhteys. Överön satamasta on lauttayhteys Sottungaan, Kökariin ja Kumlingeen sekä Korppoon Galtbyhyn. Degerbyn kylään pääsee Ålandstrafikenin lautalla Lumparlandista, sekä saaren pohjoisosaan, Överöhön lautalla Korppoon Galtbystä ja Lumparlandin Långnäsistä. Föglössä on neljä järveä: Fladan, Insjön, Självik ja Finholms strömmen. Föglön alueella esiintyy varsin runsas linnusto, jossa silmiin pistävät etenkin pilkkasiipi ja haahka. Kylät Kunnassa on 23 kylää: Björsboda, Bråttö, Brändö, Bänö, Degerby, Finholma, Flisö, Granboda, Hastersboda, Horsholma, Hummersö, Jyddö, Järsö, Kallsö, Nötö, Prästgården, Sanda, Skogboda, Sommarö, Sonnboda, Stentorpa, Ulversö ja Överö. Historia Föglön kautta on kulkenut purjehdusreitti Ruotsin ja Suomen välillä vuosisatojen ajan. Väylän molemmilta puolilta on löytynyt pronssi- ja rautakautisia hautoja, mutta niiden tekijöistä ei ole tarkempia tietoja. Paikannimenä Föglö esiintyi ensimmäisen kerran 1200-luvulla tanskalaisessa reittikuvauksessa, niin kutsutussa tanskalaisessa itineraariossa muodossa Fyghelde. Samassa asiakirjassa on mainittu myös Lemböte (Lynæbøte) ja Kökar (Thiyckækarl). Föglön Maria Magdalenan kirkko on yksi Ahvenanmaan vanhimpia. Se on rakennettu 1200-luvun puolessa välissä. Se on muutettu vuosina 1859–1861 ristikirkoksi ja uudistettu vuonna 1968. Talous Vuonna 2015 kunnassa oli 224 työpaikkaa. Niistä 8 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 83 % palveluissa ja 5 % jalostuksessa. Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat kalatukkukauppaa harjoittava M.A.T-Fish Ab Oy, kirjolohta ja meritaimenta kasvattava Ålands Fiskförädling Ab ja kalanviljely-yritys Flisö Fisk Ab. Väestö Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen. Vuoden 2017 taajamarajauksen mukaan Föglössä ei ole lainkaan taajamia. Vuoden 2017 lopussa Föglössä oli 532 asukasta, joista 523 asui haja-asutusalueilla ja yhdeksän asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Hallinto Föglön kunnanvaltuusto koostuu 11 kunnanvaltuutetusta. Vuoden 2023 kuntavaaleissa valitun valtuuston kaikki kunnanvaltuutetut valittiin Föglölistan-listalta. Palvelut Föglön peruskoulu toimii Degerbyn laitamilla vuonna 1956 valmistuneessa rakennuksessa. Opetusta annetaan luokka-asteilla 1–9. Vuonna 2018 koulussa oli 39 oppilasta, joista kaksi Sottungan yläkoululaista kävi Degerbyssä kolmena päivänä viikossa. Joukkoliikenne on ilmaista, ja kuljetusten lähtöajat on sovitettu lautan lähtö- ja tuloaikoihin Degerbyssä. Kunnassa toimii kaksi terveydenhoitajaa, jotka hoitavat neuvola- ja kotisairaanhoitopalveluita. Lääkäri käy kaksi kertaa kuukaudessa. Maarianhaminan uusi apteekki ylläpitää lääkekaappia Föglössä. Sieltä saa käsikauppalääkkeitä. Seurakunnat Vuoden 2018 aluejaon mukaan Föglössä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: Ahvenanmaan eteläinen saaristoseurakunta (ruots. Ålands södra skärgårdsförsamling) Seurakunta toimii myös Kökarin ja Sottungan kuntien alueilla. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Föglön alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta. Entiset seurakunnat Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Föglön kunnan nykyisellä alueella. Föglö församling (liitetty Ahvenanmaan eteläiseen saaristoseurakuntaan 2006) Föglön seurakunta on perustettu tiettävästi jo paljon ennen vuotta 1540. Siitä erosivat Kökar vuonna 1908 ja Sottunga vuonna 1914. Nykyisin Föglö, Sottunga ja Kökar muodostavat jälleen yhteisen seurakunnan (Ahvenanmaan eteläinen saaristoseurakunta), joka kuuluu Porvoon hiippakuntaan. Föglön kirkko sijaitsee Kyrklandetin pohjoisrannalla ja Östersocknenin saarella olevassa Sandan kylässä on rukoushuone. Nähtävyyksiä Föglön Maria Magdalenan kirkko Föglön museo Enigheten, kestikievaritila 1500-luvulta Keisarinkivi Kulttuuri Murre Föglön alue on historiallisesti ruotsinkielistä aluetta. Föglön ruotsinkielinen murre luetaan ahvenanmaanruotsin Itä-Ahvenanmaan murteisiin. Ahvenanmaa muodostaa linkin Suomen ruotsalaismurteista Uplannin ja Sörmlannin murteisiin. Ahvenanmaan saaristossa puhuttava Itä-Ahvenanmaan murre on muuta Ahvenanmaata lähempänä muita suomenruotsin variantteja. Ruokakulttuuri Föglön pitäjäruoaksi äänestettiin 1980-luvulla siikakeitto. Katso myös Luettelo Föglön julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä Lähteet Aiheesta muualla Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Föglö Wikimedia Commonsissa Tilastokeskus - Föglön avainluvut