Maarian kirkko

Maarian kirkko (ruots. S:t Marie kyrka) on keskiaikainen kivikirkko, joka sijaitsee Turun Räntämäessä, joka aikaisemmin oli osa Maarian pitäjää. Tässä pitäjässä oli ollut useita puukirkkoja, joista varhaisin rakennettiin jo 1200-luvun alkuvuosikymmenillä. Markus Hiekkasen mukaan nykyinen kivikirkko rakennettiin 1400-luvun puolivälissä, todennäköisesti 1440-luvulla. Sen päädyt on komerokoristeltujen tyylipiirteidensä perusteella rakennettu noin viisikymmentä vuotta myöhemmin. Kirkon seinillä ja holveissa on keskiaikaisia kalkkimaalauksia, jotka Hiekkasen mukaan ovat kirkon rakentajien maalaamia. Vaikka rakentajat ovat maalanneet myös useiden muiden keskiaikaisten kirkkojen kuva-aiheita, on Maarian kirkon kuvasto erikoisuudessaan omaa luokkaansa. Holveihin on maalattu muun muassa viisi hansalaivaa, Maarialle tyypillisiä ristejä, jatulintarhoja ja pyhimysten kuvia. Maarian kirkon esineistä arvokkaimmat ovat puinen alttarikaappi ja ristiinnaulitun kuva. Museovirasto on määritellyt Maarian kirkon ja pappilan yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä. Kirkon sankarihautausmaan muistomerkin on suunnitellut Wolde Kuurna ja se on paljastettu vuonna 1948. Hautalöytö Vuonna 2025 arkeologit löysivät kirkon remontin yhteydessä lähes 200 hyvin säilynyttä puuarkkua. Arkut sijaitsevat kolmessa tai neljässä kerroksessa noin 1,5 metrin syvyydessä kirkon lattian alla. Löydöt ovat harvinaisia, sillä historiallisella alueella näin koskemattomia hautoja ei yleensä esiinny. Löydön ainutlaatuisuus korostuu, koska viime vuosisadalla suurin osa Lounais-Suomen kirkoista on tyhjennetty vainajista ja arkuista, eivätkä aiemmat arkeologisukupolvet ole havainneet vastaavia kerrostumia, koska kaivaukset eivät ole ulottuneet yhtä syvälle. Arkkujen hyvä kunto ja koristeellisuus viittaavat pääosin 1800-luvun alkuun, jolloin kirkon lattian alle hautaaminen oli sallittua, ennen sen kieltämistä vuonna 1822. Arkkujen sisällä olevat vaatteet, asusteet, korut ja kolikot tarjoavat tietoa vainajien yhteiskuntaluokasta ja elintavoista. Arkeologit uskovat, että syvemmistä kerroksista saattaa löytyä myös keskiaikaisia vainajia. Tutkimukset valottavat hautauskulttuuria, pukeutumista ja arkielämää 1800-luvulla ja aiemmin sekä voivat paljastaa tietoa mahdollisesta puukirkosta, joka on saattanut edeltää nykyistä kirkkoa. Kuvia Katso myös Ingigerdin hautakivi Luettelo Suomen keskiaikaisista kivikirkoista Lähteet Aiheesta muualla Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Maarian kirkko Wikimedia Commonsissa Maarian kirkko (rakennusperintörekisteri) Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi. Museovirasto. Uudistetussa Maarian kirkossa, Suomen Kuvalehti, 01.06.1935, nro 22, s. 15, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot