Kymenlaakson keskussairaala

Kymenlaakson keskussairaala, historialliselta nimeltään Kotkan keskussairaala (KOKS) on sairaala Kotkassa Hovinsaaren ja Metsolan kaupunginosien välissä Valtatien 15 läheisyydessä. Alkuperäisen vuonna 1967 valmistuneen rakennuksen suunnittelivat arkkitehtiveljekset Jaakko Paatela ja Veli PaatelaSairaala on sittemmin laajentunut huomattavasti ja uusin F laajennusosa otettiin käyttöön keväällä 2024. Historia Sairaalan rakentaminen liittyy vuonna 1956 hyväksyttyyn sairaalalakiin, jossa Kotka määrättiin yhdeksi keskussairaalapaikkakunnaksi. Sairaalaa suunniteltiin aluksi Kotkansaarelle Kotkansaaren sairaalan paikalle, mutta vaihtoehto törmäsi ahtaisiin laajenemismahdollisuuksiin. Sairaalan tontiksi valittiin Kotkan sisääntulotien varrella sijainnut Kolera-kalliona tunnettu paikka, joka on saanut nimensä paikalla sijainneen venäläisen kulkutautisairaalan mukaan. Rakennustyöt alkoivat lokakuussa 1964 ja sairaalaosa valmistui kolmessa vuodessa. Potilaiden hoito alkoi joulukuussa 1967. Sairaalan läheisyyteen rakennettiin asuintalot vuosina 1966–1967. Sairaala-alueelle sijoitettiin sairaalarakennuksen lisäksi kolme kerrostaloa, kolme rivitaloa, autotalleja ja sauna. Rakennusten sijoittelussa näkyy ajalle tyypillinen ”metsäkaupunkiajattelu”, jossa maasto toimii keskeisenä määrittäjänä suunnittelussa. Rakennusten välille pyrittiin saamaan tiiviimmän ja väljemmän rakentamisen vuorottelua ympäristöä mukaillen ja säilyttäen kallioiset maastonmuodot sekä männyt. Jaakko ja Veli Paatela kuuluivat sairaalasuunnittelun kärkeen. Jaakko Paatela vastasi sairaalarakennuksen ja talouskeskuksen suunnittelusta ja Veli Paatela vastasi asuinrakennusten ja saunan suunnittelusta. Sairaala-alueen rakentaminen toteutettiin kahdessa vaiheessa. Vuosina 1964-67 rakennettiin sairaalarakennus sekä talouskeskus ja vuosina 1966-67 asuinrakennukset ja autotallit. Sairaalassa oli valmistuessaan yhteensä 389 sairaalapaikkaa. Vuodeosastojen lisäksi rakennettiin poliklinikat, lastentautien poliklinikat, synnytyssaliosasto, röntgendiagnostinen osasto, sädehoito-osasto, kliininen laboratorio, isotooppilaboratorio, patologinen laboratorio, fysikaalinen osasto, anestesia-heräämisosasto, leikkausosasto ja teho-keinomunuaisosasto. Lisäksi sairaalassa sijaitsi henkilökunnan tiloja. Talouskeskuksessa sijaitsi mm. taloteknisiä tiloja, keittiö, ruokala, keskuspesula, toimistoja, kappeli, puutyö- ja maalaustilat, ompelimo sekä eläintallit. Henkilökunnan asuntojen rakentaminen sairaaloiden yhteyteen oli yleistä 1960-luvun lopulle saakka. Asunnoilla houkuteltiin työntekijöitä ja lisäksi sotien jälkeen monessa kaupungissa oli pulaa asunnoista. Henkilökunnalle rakennetuissa kerrostaloissa (A, B ja C) sekä rivitaloissa (D, E1 ja E2) oli yhteensä 229 vuokra-asuntoa. Katso myös Luettelo Suomen sairaaloista Lähteet