Aallopinpuisto

Aallopinpuisto on Riihimäen Sammalistossa sijaitseva metsä. Metsässä on savenotossa syntynyt lampi, nk. Kaunolan savilammikko. Lampi on puolen hehtaarin kokoinen, jyrkkärantaiseksi kaivettu lammikko. Lammen vesi on runsasravinteista ja kuivina kausina melko kirkasta, kun lampeen ei tule paljoa savisameaa vettä. Valtalajeina lammessa kasvavat vesirutto ja ristilimaska. Rantavyöhykkeessä kasvustoina on ratamosarpiota, leveäosmankäämiä ja korpikaislaa. Eteläpuolella lampea reunustaa pelto ja muissa suunnissa lehtipuumetsä. Pellon ja rannan välissä on kapea lehtipuustovyöhyke, jossa runsaimmin kasvaa erikokoisia harmaaleppiä. Lammen itäpuolinen metsä on lehtipuuvaltaista vuohenputkilehtoa ja ojanotkossa osittain kosteaa lehtoa. Kasvustoja tällä alueella muodostavat vuohenputki, nokkonen ja kyläkellukka; pensaskerroksessa punaherukka, terttuselja ja lehtipuiden taimet. Lammen pohjoispuolella on väljäpuustoiseksi harvennettua haapa- ja koivuvaltaista sekametsää ja metsätyyppi muuttuu vuohenputkilehdosta käenkaali-oravanmarjatyypinlehdoksi. Aluskasvillisuus on korkeaa, sulkeutunetta ja osaksi heinä- ja osaksi ruohovaltaista. Kasvustoja muodostavat vuohenputki, maitohorsma, metsäkastikka, vadelma, nokkonen ja rönsyleinikki. Linnuista Aallopinpuistossa on tavattu naakkaa, kottaraista, kultarintaa, laulujoutsenta, sinisorsaa ja naurulokkeja. Alueen sudenkorentofauna on runsas ja monilajinen ja siihen kuuluvat muun muassa etelätytönkorento ja vihertytönkorento. Aallopinpuisto on luokiteltu merkittäväksi opetus- ja lähiluontokohteeksi. Aallopinpuiston eteläpuolella sijaitsevalta pellolta noin muutama kymmenen metriä lammesta länteen on löydetty kivikautinen asuinpaikka. Paikalta on löydetty toistakymmentä kvartsin kappaletta ja pari esinettä. Asuinpaikan löytänyt paikallinen arkeologian harrastaja löysi vuonna 2010 kvartsi-iskoksia myös muinaisjäännösrajauksen ulkopuolelta. Lähteet