Masku

Masku on Suomen kunta ja keskiajalla perustettu kirkkopitäjä, joka sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa. Maskusta on Raisioon 12 kilometriä, Naantaliin 15 kilometriä ja Turkuun 18 kilometriä. Naapurikuntia ovat Mynämäki, Nousiainen, Rusko, Raisio ja Naantali. Kuhankuonon rajakivellä Maskun rajapisteen kohtaavat myös Aura, Pöytyä ja Turku. Masku mainittiin itsenäisenä seurakuntana vuonna 1234. Siitä on erotettu Rusko ja Vahto. Vuoden 2009 alusta Lemun ja Askaisten kunnat liittyivät Maskuun. Uuden Maskun kunnan vaakunaksi valittiin aiempi Askaisten vaakuna. Masku tunnetaan muun muassa sieltä toimintansa aloittaneesta Maskun Kalustetalosta. Tunnetuin nähtävyys on marsalkka Mannerheimin syntymäkotina tunnettu Louhisaaren barokkityylinen kartanolinna. Paikallisesti tunnettu on myös Maskun Riviera, hiekkakuoppa-alue, jolle syntyneet tekojärvet hiekkarantoineen ovat nykyään virkistyskäytössä. Alueella on myös suurikokoinen frisbeegolfrata. Maskussa alettiin kaivaa hiekkaa 1900-luvun alussa, ja viimeksi sitä tehtiin aktiivisesti 1970-luvulla. Rivieran hiekkaa on käytetty monien Turun seudun rakennusten ja teiden pohjana. Historia Masku mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1232 paavi Gregorius IX:n kirjeessä, jossa paavi lahjoitti maa-alueita seurakunnalle. Kirkkopitäjä siitä tuli kaksi vuotta myöhemmin. Maskusta tuli kunta vuonna 1870, ja siitä on erotettu Ruskon ja Vahdon kunnat. Vuoden 2009 alusta Lemun ja Askaisten kunnat liittyivät Maskuun. Uuden Maskun kunnan vaakunaksi valittiin aiempi Askaisten vaakuna. Nähtävyydet Nähtävyyksiä ”vanhan” Maskun kunnan alueella ovat muun muassa Maskun keskiaikainen kivikirkko, Kankaisten kartano, Maskun museo ja Maskun Rosarium. Maskun tunnetuin nähtävyys on marsalkka Mannerheimin syntymäkotina tunnettu barokkityylinen Louhisaaren kartanolinna entisen Askaisten kunnan alueella ja siihen maisemallisesti liittyvä Askaisten kivikirkko, jonka vuonna 1653 valmistuneet lyijylasi-ikkunat on arvioitu Suomen vanhimmiksi. Askaisissa on myös Ritaripuisto. Lemussa tärkeitä kulttuurinähtävyyksiä ovat keskiaikainen vuonna 1456 rakennettu Lemun Pyhän Olavin harmaakivikirkko ja vanhaan lainamakasiiniin perustettu ja kotiseutumuseo Kemppien tupa kirkon vieressä. Kirkon paikalla on sijainnut jo 1200-luvulla pieni puinen kappelikirkko, josta ovat peräisin nykyisen kirkon krusifiksi ja kastemalja. 1300-luvulla rakennettu kivinen kappeli toimii nykyisen kirkon sakastina. Kirkon kellotapuli on rakennettu vuonna 1812. Kirkon ainoa seinämaalaus kuvaa Martti Lutheria. Kirkonkirjoissa on myös nähtävillä merkintä Marsalkka Mannerheimin osallistumisesta rippikirkkoon. Viereisessä, kesäsunnuntaisin auki olevassa kotiseutumuseossa on näytteillä muun muassa vanhaa lemulaista talonpoikaisesineistöä. Museo sijaitsee 1887 rakennetussa lainamakasiinissa. Tunnetuin luonnonnähtävyys on Lemun Oukkulanlahden lintuvesialue. Se on noin 900 hehtaarin laajuinen Metsähallituksen kosteikko-life -ohjelmaan kuuluva Natura-alue. Siihen kuuluvat Oukkulanlahden lisäksi myös Halkko- ja Rukanaukon vesialueet. Oukkulanlahdelle on rakennettu vuonna 2004 lintutorni Kaidanpään niemeen sekä tornille johtava luontopolku. Tämän lisäksi Lemun eteläosan laajoilla peltoaukeilla sijaitsee useita luonnontilaisia ja rauhoitettuja tammimetsiä, jotka ovat viimeisiä jäänteitä alueen lehdoista. Natura-verkostoon kuuluvia tammimetsiä on yhteensä 26 hehtaaria. Tapahtumat Maskun teatteriyhdistys on esittänyt kesäteatteria Humikkalassa vuodesta 1982 lähtien. Vuonna 2008 he esittivät Väinö Riikkilän luoman Pertsa ja Kilu -näytelmän. Näytelmän käsikirjoitti Ari Lehtinen, joka myös esitti näytelmässä Pertsan isää. Loppukesästä järjestettävät Lemust' leippä -markkinat ovat Lemun merkittävin vuotuinen tapahtuma. Markkinoilla myyvät tuotteitaan ainoastaan paikalliset tuottajat ja yhdistykset. Markkinoita kutsuttiin 2000-luvulle asti Olavinmarkkinoiksi kirkon suojelupyhimyksen mukaan. Nykyinen nimi juontaa juurensa paikalliseen perinteiseen pitoruokaan, Lemun leipä -limppuun, jota myös myydään markkinoilla. Joka toinen vuosi Maskussa järjestetään elokuun kolmantena viikonloppuna järjestöjen ja kunnan yhteistyönä kotiseutuhenkiset Maskun Päivät. Askaisissa järjestetään vuosittain kurkkumarkkinat. Uskonnolliset yhteisöt Maskussa toimii Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Maskun seurakunta. Maskun kirkkoherrana toimi vuodesta 1587 Hemming Henrikinpoika (Hemminki Maskulainen tai Maskun Hemminki, k. 1619), joka on yksi keskeisistä suomalaisista virsitekstien kirjoittajista. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Maskun alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta. Entiset seurakunnat Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Liedon kunnan nykyisellä alueella: Askaisten seurakunta (yhdistetty Lemun seurakunnan kanssa Lemu-Askaisten seurakunnaksi 1957) Lemu-Askaisten seurakunta (liitetty Maskun seurakuntaan 2009) Lemun seurakunta (yhdistetty Askaisten seurakunnan kanssa Lemu-Askaisten seurakunnaksi 1957) Kunnanjohtajat Rauli Lumio 2009–2015 vt. kunnanjohtaja Maija Löfstedt 2015–2016 Arto Oikarinen 2016–2023 Miira Raiskila 2023– Liikenne Maskun läpi kulkee valtatie 8 ja Uudenkaupungin rata. Valtatie 8 kulkee kunnan halki moottoritienä ja sillä on Maskun alueella kaksi eritasoliittymää. Turun tiepiirin käynnistämä hanke valtatien 8 rakentamisesta moottoritieksi välillä Raisio–Nousiainen valmistui loppuvuodesta 2016. Maskun eteläosassa moottoritien linjaus sijaitsee noin kahden kilometrin matkalta uudessa maastokäytävässä entisen valtatien länsipuolella. Tielinja jatkuu Maskun pohjoisrajalle moottoritienä noudattaen vanhaa valtatien linjaa. Maskun rautatieasema (lyhenne Mku) avattiin Maskun kirkon tuntumassa Uudenkaupungin radan valmistuttua vuonna 1922. Rautatien merkitys paikkakunnalle ei kuitenkaan noussut koskaan kovin suureksi. Asema muutettiin 1967 miehittämättömäksi seisakevaihteeksi ja tavaraliikenne lopetettiin 1973 ja henkilöliikenne 1993. Asemarakennus myytiin yksityisomistukseen vuonna 2007. Maskun alueella Uudenkaupungin radalla on sijainnut myös vuoteen 1974 käytössä ollut Piuhan seisake viisi kilometriä Maskun asemalta Turun suuntaan. Toukokuussa 2017 hallitus ilmoitti aikovansa sähköistää radan. Hankkeen hinnaksi on kaavailtu 21 miljoonaa euroa, joka kattaisi muun muassa suunnittelun ja sähköistyksen. Sähköistämisen pääperusteena on Turun ratapiha-alueen turvallisuus, mutta sähköistämisellä on kuitenkin mahdollista vastata myös henkilöliikenteen tarpeisiin. Väestönkehitys Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen. Taajamat Vuoden 2017 lopussa Maskussa oli 9 656 asukasta, joista 7 664 asui taajamissa, 1 921 haja-asutusalueilla ja 71:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Maskun taajama-aste on 80,0 %. Maskun taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Maskun kirkonkylä ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se on kasvanut yhteen Turun keskustaajaman kanssa. Se ulottuu Maskun lisäksi usean Turun lähikunnan alueelle. Lemun kirkonkylä sijaitsee pääosin Maskussa, mutta pieneltä osin myös Nousiaisissa. Kylät Ajosenpää, Akkoinen, Auvola, Hujala, Humikkala, Härmälä, Iinainen, Intola, Juva, Kairinen, Kaituri, Kajala, Kakkarainen, Kalela, Kankainen, Karinkylä, Kaukoinen, Kelhoinen, Kierikainen, Killuva, Kiveinen, Korpi-Iiroinen, Kurittula, Kynnysmäki, Lankila, Laulainen, Lellainen, Luolavuori, Maanpää, Malho, Mäksmäki, Niemenkulma, Ohensaari, Pakainen, Pappila, Piuha, Ristimäki, Sopola, Stenberga, Suikkila, Taipale, Takapaltta, Tanila, Tuijula, Villilä. Askaisissa Ahtinen, Antikainen, Auttinen, Hannula, Iiroinen, Kairinen, Karavainen, Karvatti, Koskoinen, Laakinen, Lempoinen, Manna, Merijärvi, Nepola, Palsala, Pukkila, Raumharja, Rauvola, Ruohoisenmaa, Tättäläinen, Tävälä, Vanhakylä, Vilu Lemussa Heikkinen, Helala, Hievunen, Iso-Vallunen, Järäinen, Kaitainen, Kaivonen, Kallela, Kovala, Kuneninen, Leppävainio, Mannerjärvi, Maskulainen, Mattila, Miiainen, Monnoinen, Niittukartano, Nikkarla, Nyynäinen, Oukkula, Pappila, Peinikkala, Penninen (hävinnyt), Raukunen, Seijainen, Seppälä, Taloinen, Tenhola, Toijola, Torttila, Tuhkala, Valpperi, Vastila, Verainen, Vipinen, Vitikainen, Vähä-Vallunen, Yllikäinen Kulttuuri Murre Maskun alueella puhutun kielen perustana on pohjoinen Lounais-Suomen murre. Maskun murre kuuluu Lounais-Suomen pohjoisryhmän Maskun alaryhmään. Ruokakulttuuri Maskun pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla sianlihasta ja ohraryynipuurosta tehty ryynimakkara sekä kinkkukiusausta muistuttava peruna-palvikinkkulaatikko pruusmulju. Tunnettuja asukkaita Kike Elomaa (s. 1955), kansanedustaja (ps.) Katriina Hiippavuori (s. 1985), poliitikko (kok.) Kasper Hämäläinen (s. 1986), jalkapalloilija Jarmo Laivoranta (s. 1943), kansanedustaja (kesk.) Jarkko Nieminen (s. 1981), tennispelaaja Arto Nuotio (s. 1952), laulaja Riku Riski (s. 1989), jalkapalloilija Roope Riski (s. 1991), jalkapalloilija Katso myös Luettelo Maskun julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä Mirkka Rekola kirjoitti kunnan mukaan nimetyn teoksen Maskuja (1987) Lähteet Kirjallisuutta Saukkola, Sinikka: Monelaissi jutui Maskust: 1900-luvun alkupuolelta. Masku-seura, 2012. ISBN 978-952-93-0727-2 Viranko, Anja; Kulmala, Marjukka; Gylén, Eeva-Riitta; Harjula, Janne; Suominen, Riitta: Monenlaissi kaupoi Maskus. Masku-seura, 2023. ISBN 978-952-94-7700-5 Aiheesta muualla Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Masku Wikimedia Commonsissa Maskun kunta Tilastokeskus: Maskun avainluvut