Mehtimäen jäähalli

Mehtimäen jäähalli (Joensuun jäähalli), markkinointinimeltään PKS Areena, on Joensuun keskustan tuntumassa Mehtimäellä sijaitseva vuonna 1982 valmistunut ja vuosina 2023-24 täysin uudistettu jäähalli. Alkuperäinen Mehtimäen jäähalli (kutsutaan myös kilpajäähalliksi) ja sen yhteyteen myöhemmin valmistuneet kaksi harjoitusjäähallia (2002 ja 2019) muodostavat yhdessä kiinteän jääurheilukeskuksen. Mehtimäen jäähalli on jääkiekon Mestiksessä pelaavan Joensuun Kiekko-Poikien, juniorijääkiekkoseura Juniori Jokipoikien ja Joensuun Katajan taitoluistelijoiden sekä muodostelmaluistelijoiden kotihalli. Mehtimäen jäähallissa on katsomot kaikilla neljällä sivulla, ja sen yleisökapasiteetti on noin 4 000 katsojaa, joista istumapaikkoja on 2500. Jääurheilun ohella jäähallissa on historiansa aikana pelattu myös muun muassa Joensuun Katajan korisliigaotteluita, Josban salibandyliigan otteluita, tennisturnauksia ja oteltu nyrkkeilyotteluita. Jäähalli on ollut myös konserttien, kokousten ja messujen pitopaikka. Vuosina 2015–2017 jäähallin markkinointinimenä oli LVI-Myller Areena. Vuodesta 2017 lähtien markkinointinimenä on ollut PKS Areena Pohjois-Karjalan Sähkön toimiessa jäähallin nimisponsorina. Jäähallin valmistuminen Joensuuhun 1982 Jäähallin rakentaminen oli yksi eniten huomiota saaneista kunnallispoliittisista kysymyksistä ja julkisista keskustelunaiheista Joensuussa 1970-luvulla. Keskustelu jäähallin tarpeesta kävi vilkkaana, kun Joensuun Kiekko-Poikien jääkiekkojoukkue nousi mestaruussarjaan vuonna 1971. Laji-ihmiset tekivät selväksi, että jäähallittoman seuran oli pidemmän päälle mahdotonta pelata mestaruussarjassa tai kilpailla jäähallipaikkakuntien joukkueita vastaan myöskään alemmalla tasolla. Jäähallittomuus harmitti myös kansallisiin huippuihin lukeutunutta Katajan taitoluisteluseuraa, joka joutui järjestämään harjoituksiaan muilla jäähallipaikkakunnilla tai viemään Joensuussa läpi kilpailuja räntä- tai vesisateessa. Vaikka jääurheilijat ajoivat jäähallin rakentamista, meni kaupungilla vuosia rakentamispäätöksen aikaansaamiseen valtuustoryhmien oltua erimielisiä jäähallin tarpeellisuudesta ja rakentamisen rahoituksesta. Vuonna 1978 jäähallin rakentamisesta saatiin lopulta myönteinen ratkaisu aikaiseksi, kun määräenemmistöä edustaneet viisi valtuustoryhmää (ilman SKDL:ää) sitoutuivat erillisellä sopimuksella jäähallin rakentamiseen syksyyn 1982 mennessä. Rakentamisen valmistelussa riitti vielä tämän jälkeen haasteita etenkin kustannusten rajun nousun vuoksi, mutta jäähalli valmistui kuitenkin aiotusti syksyllä 1982. Jäähallin pääsuunnittelijan, Georgios Fasoulaksen (Arkkitehtitoimisto Erkki Helasvuo) lähtökohtana oli, ettei hallista tulisi betonilatoa vaan Joensuu saisi yksilöllisen jäähallin. Betonilatomaisuuden ja laatikkoratkaisujen välttely näkyi eri tavoin: osin punatiilinen rakennus sopi ympäristöönsä, rakennuksessa oli epäsymmetrinen harjakatto ikkunoineen, lisäkorkeutta halliin toivat tehdyt kattoratkaisut ja päivänvalo pääsi sisään suurista päätylaseista. Katsojapaikkoja uudessa hallissa oli 5040, joista sinisiä lasikuituistuimia oli 1067 kpl. Jäähallin ensimmäinen viralliseen jääkiekko-otteluun JoKP–Sport 7.10.1982 saapui yleisöä 3350. Vuonna 1982 uuden hallin katsottiin edustavan arkkitehtuuriltaan, tekniikaltaan ja toimivuudeltaan alansa huippua Suomessa. Esimerkiksi jäädytyksessä hyödynnetty geoterminen kylmänotto oli uutta tekniikkaa sen aikakauden jäähalleissa. Pinta-alaltaan 65 000 m3:n kokoisen jäähallin rakentaminen maksoi noin 19 miljoonaa markkaa ja lopulta valtion tukea halliin saatiin kokonaissummaan nähden vähän, eli noin 800 000 markkaa. Harjoitusjäähallien rakentaminen Harjoitusjäähalli nro 1 Harjoitusjäähalli nro 1 valmistui ja otettiin käyttöön huhtikuun alussa 2002. Harjoitusjäähalli voitiin nähdä vanhan jäähallin laajennuksena, sillä se rakennettiin vanhan jäähallin takaseinustaan kiinni. Jäähallin julkisivumateriaalit valittiin siten, että hallista tuli ulkonäöltään mahdollisimman yhtenäinen alkuperäisen hallin kanssa. Sosiaali- ja teknisten tilojen lisäksi uusi halli tarjosi samalla urheiluseuroille lisää varasto- ja toimistotilaa. Uuden kaukalon koko oli 26 x 56 m. Valmistumisen aikoihin kummasteltiin seikkaa, että toimitsija-, jäähy- ja pelaaja-aitiot rakennettiin kaikki samalle sivulle kaukaloa. Harjoitushallin rakentamisen kustannukset olivat noin 2,5 miljoonaa euroa, jotka maksoi suurimmalta osin Joensuun kaupunki. Joensuussa kaupungin päättävissä elimissä harjoitusjäähallin rakentamista koskevat päätökset vuosina 2000-2001 tehtiin melko yksissä tuumin, sillä toista jäähallia kaupunkiin oli toivottu vuosikausia ja sen ymmärrettiin parantavan merkittävästi juniorijääkiekkoilijoiden ja taitoluistelijoiden harjoittelumahdollisuuksia. Joensuussa nuoria jääurheilulajien harrastajia oli noina vuosina niin paljon, että iso osa heistä joutui käyttämään naapurikuntien jäähalleja. Rakennettavan hallin etuna vanhaan jäähalliin verrattuna oli seikka, että siellä oli mahdollista ylläpitää jäätä myös lämpimänä vuodenaikana. Harjoitusjäähalli nro 2 Joensuun jäähallien kokonaisuus täydentyi kesällä 2019, kun Urho Heikkisen mukaan nimetty harjoitusjäähalli nro 2 otettiin käyttöön. Toinen harjoitusjäähalli rakennettiin takaparkkipaikan kohdalle vanhaan harjoitushalliin kiinni ja yhdistettiin samaan kokonaisuuteen edellisten jäähallien kanssa. Harjoitusjäähalli nro 2:een tuli 28 x 60 metrin kokoinen kaukalo. Isossa jäähalliprojektissa toisen harjoitushallin rakentamisen ohella uudistettiin samalla myös vanhaa harjoitushallia sekä kilpahallin huoltotiloja. Projektiin oli päädytty yhtäältä kilpahallin oheistilojen heikon kunnon vuoksi ja toisina perusteina olivat jäävuorojen puute kiekkojunioreilla sekä taito- ja muodostelmaluistelun kasvaneet harrastajamäärät. Jäähalliprojektin kustannuksiksi arvioitiin noin 6,7 miljoonaa euroa, josta uuden harjoitushallin rakennuskustannukset olivat 4,7 miljoonaa. Harjoitusjäähallin rakentamiseen ja sekä kilpahallin oheistilojen korjauksiin Joensuun kaupunki sai Opetus- ja kulttuuriministeriön avustusta 750 000 euroa. Lisäksi Onttola-säätiön kautta kaupunki sai harjoitushallin rakentamiseen 325 000 euron suuruisen lahjoituksen, joka oli peräisin Kärstin Hagström-Heikkisen ja Urho Heikkisen perinnöstä. Jäähallin myöhempiä muutoksia Vuonna 1983 jäähalliin istumakatsomon kokoa kasvatettiin noin 300 paikalla, jolloin istumapaikkojen määrä nousi silloin 1680 kpl:ään. Vuonna 1989 jäähalliin rakennettiin selostamotiloja sekä uusi pyörätuolikatsomo, joka sijaitsi jäähyaitioiden viereisellä korokkeella. Ensimmäisen harjoitushallin rakentamisen (valmistui 2002) yhteydessä myös kilpahallin puolelle tuli muutoksia. Katsojakapasiteetti pieneni hieman, kun liikuteltavat seisomakatsomot poistettiin harjoitushallin vastaiselta seinältä. Kilpahalliin rakennettiin hissi, jolla pyörätuolilla liikkuvat pääsevät toisen kerroksen tasanteelle. Vanhan jäähallin kahvio siirrettiin harjoitushallin puolelle ja tilalle rakennettiin 2 kpl pukusuojia. Vuonna 2008 jäähalliin avattiin ravintola Ärjyluola harjoitusjäähallin puoleisen katsomon alle. Ravintola rakennettiin punttisalin paikalle, josta laitteet siirrettiin entisen Hockey Pub Kultaranteen tiloihin. Jäähallissa olleen vanhan sinisen peltikopin paikalle rakennettiin vuonna 2009 neljä eri kokoista aitiokatsomoa, joihin tuli yhteensä 70 istumapaikkaa. Vuonna 2016 jäähallin ylätasanteella, Joensuun Areenan puoleisessa päädyssä takanurkkauksessa avattiin baari "Ärjykulma". Toisen harjoitushallin rakentamisen yhteydessä (2018 - 2019) kilpajäähalliin ja harjoitushalli 1:n tiloihin tuli useita muutoksia. Kilpajäähalliin asennettiin uusi joustokaukalo (29 x 60 m), joka oli metrin verran vanhaa kapeampi. Kilpajäähallin vanha kaukalo siirrettiin harjoitushalli 1: een, jossa myös korjattiin kattorakenteita ja viallista lattialaattaa. Kilpahallin ja harjoitushalli 1:n pukukoppi- ja sosiaalitiloja uusittiin ja remontoitiin yhtenäisiksi. Kuivaustilat kasvoivat ja siirtyivät kilpahallista harjoitushallin puolelle. Harjoitushalli nro 1:ssä sijainneiden toimistotilojen tilalle rakennettiin seinän kokoisella peilillä, joustavalla lattialla ja puolapuilla varustettu jumppasali, jonka ajateltiin sopivan etenkin taitoluistelijoiden oheisharjoitteluun. Jäähallin perusteellinen uudistus 2023-2025 Joensuun jäähallin perusteellinen remontti oli suunnitteilla jo yli 10 vuotta ennen kuin se todellisuudessa pääsi alkamaan. Vuonna 2012 Joensuun kaupunki ja Jokipojat suunnittelivat jäähallin laajentamista ja katsojapaikkojen lisäämistä. Vuosille 2023-2025 ajoittuneessa saneerauksessa Mehtimäen kilpajäähalli uudistettiin pääurakoitsija YIT:n mukaan 80-prosenttisesti. Jäähalli laajentui molemmista päistään sekä idän puoleiselta sivulta Länsikadun suuntaan. Laajennukset toivat lisää tilaa ja palveluja katsojille erätaukojen viettämiseen. Istumapaikkojen määrä kasvoi 2500:aan, ja jäähalliin rakennettiin uusia aitioita. Istumapaikkojen määrän kasvettua kapeni kaukalon koko metrillä (28 x 60 m). Katsojakapasiteetti uudistuksen jälkeen on noin 4000 katsojaa. Harjoitushallin vastaisen katsomon alapuolelle entisen Ärjyluola-pubin paikalle tuli 31 metrin pituinen juoksurata ja kuntosalilaitteita. Eteläpäädyn laajennus mahdollisti noin 400 m/2:n tilat kuntosalille sekä jumppa- ja tanssiharjoitteluun. Joensuun kaupungin mukaan vuosien 2023-2025 jäähallin saneerauksen kustannus oli noin 19,2 miljoonaa euroa. Jäähallissa pelattuja merkittäviä otteluita 7.10.1982 jäähallin ensimmäinen virallinen ottelu JoKP–Sport (1. divisioona), 6–2. Yleisöä 3350 1.3.1989 SM-liigakarsintaottelu JoKP–Ässät, 3–2. JoKP nousi ensimmäisen kerran SM-liigaan. Yleisöä 5040. 14.2.1991 JoKP–Kärpät, 4-1. I divisioonan runkosarjaottelu. JoKP varmisti nousun SM-liigaan. Yleisöä 4725. 7.4.2002 salibandyn SM-sarjan finaaliottelu Josba–Oilers, 4–7. Salibandyliigan yleisöennätys finaaliottelussa 5580. 23.3.2010 Jokipojat–D Team, Mestiksen finaaliottelu, 6–3. Jokipojat voitti Mestiksen mestaruuden. Yleisöä 4362. 19.5.2015 Kataja–Bisons, Korisliigan loppuottelu, 88-85. Kataja voitti koripallon Suomen mestaruuden. Yleisöä 2532. Jääkiekkomaaotteluita 13.12.1982 B-maaottelu Suomi–Tšekkoslovakia 4–3. Yleisöä 1824. 9.2.1983 A-maaottelu Suomi–Neuvostoliitto, 3–3. Yleisöä 5700. 29.12.1984 A-maaottelu Suomi-Puola, 5-3. Yleisöä 2182. 1.2.1988 A-maaottelu Suomi-Neuvostoliitto, 5-5. Yleisöä 4109. 25.3.1989 A-maaottelu Suomi-Neuvostoliitto, 0-6. Yleisöä 3842. 15.11.1991 A-maaottelu Suomi–Kanada, 2–2. Yleisöä 3688. 5.4.1993 A-maaottelu Suomi–Italia, 3-2. Yleisöä 2417. 10.2.1995 A-maaottelu Suomi-Sveitsi, 5-2. Yleisöä 5040. 1.4.1996 A-maaottelu Suomi–Venäjä, 1–5. Yleisöä 3810. 10.4.1999 A-maaottelu Suomi-Norja, 5-2. Yleisöä 3047. 1.4.2004 A-maaottelu Suomi-Venäjä, 2-1. Yleisöä 2541. 21.4.2022 A-maaottelu Suomi-Norja, 6-2. Yleisöä 3126. Lähteet