Artjärven kotiseutumuseo

Artjärven kotiseutumuseo on kotiseutumuseo Orimattilan kaupungin Artjärven pitäjän Ratulan kylässä. Usean rakennuksen museoalue sijaitsee noin 300 metriä Ratulan kartanon päärakennuksen länsipuolella. Artjärven kotiseutumuseon alue on osa Ratulan kartanon valtakunnallisesti merkittävää rakennetun kulttuuriympäristön kohdetta. Artjärven kotiseutuyhdistys perusti museon vuonna 1923. Kartanon omistaja, agronomi Gustav Rothkirch ja hänen rouvansa lahjoittivat museolle maan Ratulan kartanon puistosta. He olivat jo aikaisemmin itse keränneet taide- ja talonpoikaisesineitä. Metsän keskellä sijaitsevan museoalueen pihapiiri koostuu 1700- ja 1800-luvuilta peräisin olevista rakennuksista. Niitä on koottu muun muassa Länsi-Uudeltamaalta. Museossa on runsaasti kansankulttuuriin liittyvää esineistöä ja vanha sotilastupa. Alueen lähellä on Suomen sodan aikaisia taistelupaikkoja, joilla eversti Herman Flemingin komentama, noin 1 600 sotilaan vahvuinen Turun läänin jalkaväkirykmentti torjui kahdesti venäläisten joukkojen hyökkäykset 24. helmikuuta 1808. Taistelujen jälkeen rykmentti vetäytyi Orimattilaan. Komentaja Herman Fleming kaatui Raahessa 20. huhtikuuta 1808, koska Ruotsin sotasuunnitelmaan kuului vetäytyminen Pohjanmaalle, ja uusien joukkojen lähettäminen Suomeen vasta 1809 sulan aikana. Näitä joukkoja ei milloinkaan lähetetty, koska Ruotsia piti turvata etelästä Tanskaa vastaan, minkä vuoksi silloinen Sveaborg, nykyinen Suomenlinna antautui piiritettynä. Museon näyttelyalue Museo sijaitsee mäellä, jolla kasvaa erilaisia puita. Rakennusten ja puiden lisäksi alueella on Piilopirtin ja kreivitär Alinen paviljongin välillä vanhoja kivisiä maantiepylväitä, joilla ennen ilmoitettiin kilometrit. Päärakennus Parituvaksi kutsuttu maatilan päärakennus on vuodelta 1757. Se on tuotu Sääksjärveltä 1923. Se ostettiin Emil Kuuselalta. Parituvan eteisestä on oikealle ja vasemmilla erillisen rakennuksenosat ja kummassakin on vintti, muttei varsinaiseen asuinkäyttöön. Piilopirtti Piilopirtti ei ole varsinainen piilopirtti, vaan suurehko hirsirakennus, joka rakennettiin työkäyttöön. Sen seinässä on Keskinäisen henkivakuutusyhtiö Suomen metallinen kyltti. Piilopirtissä sisällä on myös pulpetteja, jotka kuvaavat aikaisempaa kansakoulun kalustusta liitutauluineen. Sisällä on avotakka ruuanvalmistukseen. Seinillä on luokkakuvia 1920-luvulta 1950-luvun lopulle. Kreivitär Alinen paviljonki Ministerivaltiosihteeri Alexander Armfeltin rouva, kreivitär Aline Armfelt, oli ortodoksi. Hän käytti paviljongiksi kutsuttua rakennusta hiljentymiseen. Rakennuksessa on päreillä suojatut seinät. Hänen varsinainen nimensä oli Aleksandra Nikolajevna o.s. Demidova (1819–1899; 79 v.). Sukunimen Demidov feminiininen muoto venäjän kielessä on Demidova. Kreivitär ehdotti Suomen Punaisen Ristin perustamisesta 1874. Se perustettiin 7. toukokuuta 1877. Turkin sota oli alkanut 24. huhtikuuta 1877. Yhdistyksen tarkoituksena oli olla kehittämässä armeijan lääkintähuoltoa. Aline Armfelt lahjoitti tuhat hopearuplaa yhdistyksen perustamiseksi. Riiassa syntynyt kreivi Alexander Armfelt oli Suomen suuriruhtinaskunnan pitkäaikaisin ministerivaltiosihteeri 1842–1876 aikana, jolloin valtioyö jälkeen Suomen suuriruhtinaskunnan säätyvaltiopäivät alkoivat jälleen toimia ja jolloin rakennettiin rautatietä alkaen nälkävuosista ja perustettiin Suomen markka neljäosakultafrangin arvoisena korvaamaan Venäjän ruplaa. Vinttikaivo Vinttikaivo on pihalla, mutta siinä ei ole enää vedennostamista kuvaavaa puista tankoa. Lähteet