Kaarlelan kirkko

Kaarlelan kirkko on keskiaikainen kivikirkko, joka sijaitsee Kokkolassa Keski-Pohjanmaalla. Kivikirkko rakennettiin todennäköisesti vuosina 1500–1530 ja sen vanhimmat osat on ajoitettu 1460-luvulle. Toimintamuotoja Kirkko on nykyisin Kokkolan suomalaisen seurakunnan ja Kokkolan ruotsalaisen seurakunnan käytössä. Siellä pidetään pääsääntöisesti joka sunnuntai jumalanpalvelus suomeksi ja ruotsiksi. Kirkossa järjestetään myös muita hengellisiä tilaisuuksia ja konsertteja. Kirkon voi varata myös kastetta, avioliittoon vihkimistä tai hautaan siunaamista varten. Esineistö Kaarlelan kirkon alttariseinän on maalannut tunnettu kirkkomaalari Johan Backman 1749. Alexandra Frosterus-Såltin on maalannut vuonna 1902 alttaritaulun Jeesus rukoilee Getsemanessa, samoin kaksi muuta kuorin taulua, Jeesuksen syntymä ja Jeesuksen taivaaseenastuminen. Seinällä on vuodesta 1736 asti ollut aatelisen Simon Daniel Baronin vaakunakilpi. Hän oli karoliini, Pohjanmaan jalkaväkirykmentin komppanianpäällikkö ja majuri. Hänet on haudattu kirkon lattian alle. Saarnastuoli, jonka toi Ruotsista mukanaan kirkkoherra Jacob Skepperus astuessaan virkaansa 1622, on Suomen vanhimpia. Kaarlelan kirkon vaivaisukko vuodelta 1784 on myös eräs Suomen vanhimpia, ja sitä säilytetään kirkossa. Sisäänkäynnin yhteydessä on toinen, edelleen käytössä oleva vaivaisukko, joka on peräisin 1840-luvulta. Alf Svenforsin rakentama votiivilaiva, joka lahjoitettiin kirkkoon vuonna 1975, on Mayflowerin pienoismalli. Sakaristossa on vuonna 1643 hankittu punasamettinen messukasukka. Se on todennäköisesti kolmikymmenvuotisen sodan saalista joko Böömistä tai Baijerista. Nykyiset 35-äänikertaiset urut vuodelta 1958 ovat järjestyksessään toiset. Ne ovat tanskalaisen Frobeniuksen urkutehtaan rakentamat. Toinen tanskalainen urkurakentamo, Bruno Christensen & Sonner, peruskorjasi urut vuonna 1999. Tuolloin urkuihin lisättiin muun muassa Setzer-kombinaatiot. Historiaa Kaarlelan kirkosta lounaaseen olevalla Tarharannan niityllä käytiin talvella 1597 nuijasotaan liittynyt Tarharannan kahakka, jossa Hannu Krankan johtamat talonpojat väijyttivät vouti Abraham Melkiorinpojan johtaman ratsujoukon. Ristikirkon muodon Kaarlelan kirkko sai 1700-luvun lopulla kuningas Kustaa III:n hyväksymien piirustusten mukaisesti. Työtä johti pitäjän tunnettu kirkkoherra ja talousmies Anders Chydenius. Hän oli myös herätyshenkinen ja valveutunut hengellinen isä, joka muun muassa piti rippikoulunsa päättäneille nuorille raamatunopetusta ja sielunhoidollisia tilaisuuksia. Hänen kuvansa on kirkon saarnatuolin vieressä. Kunnostustyöt Sisätiloja on kunnostettu vuosina 1932–34 ja edelleen arkkitehti Erik Kråkströmin ohjauksessa vuosina 1954–55. Kråkström suunnitteli myös kirkon eteläpuolella olevan seurakuntakodin. Vuoden 2019 remontissa korjaus- ja muutostöitä tehtiin sekä kirkon, sakastin että kellarin tiloihin. Kirkon pintoja maalattiin, alttarikaiteen verhoilu uusittiin, kirkonpenkkejä korjattiin, äänentoistolaitteet uudistettiin ja rakennettiin tilava yleisö-WC. Kuvia Katso myös Luettelo Suomen keskiaikaisista kivikirkoista Lähteet Viitteet Aiheesta muualla Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kaarlelan kirkko Wikimedia Commonsissa Kaarlelan kirkko (rakennusperintörekisteri) Kulttuuriympäristön palveluikkuna kyppi.fi. Museovirasto.