Aleksanterin teatteri

Aleksanterin teatteri (ruots. Alexandersteatern) on Helsingin Bulevardin ja Albertinkadun kulmatontille vuonna 1879 valmistunut, keisari Aleksanteri II:n mukaan nimetty teatterirakennus. Alkujaan se oli venäläinen teatteri (Helsingin Venäläi­nen valtiolli­nen Aleksanterin teatteri, ven. Гельсингфорсский Русский казённый Александровский театр, Gelsingforsski Russki kazjonnyi Aleksandrovski teatr), jonka tarkoitus oli tarjota viihdykettä niin venäläisille kuin suomalaisille. Aleksanterin teatteri sijaitsee Kampin kaupunginosassa Kurjen korttelissa osoitteessa Bulevardi 23–27. Teatteri rakennettiin kenraalikuvernööri Nikolai Adlerberg aloitteesta. Sen suunnittelivat insinöörieversti Pjotr Benard ja rakentamista valvonut insinöörieversti Pjotr Kašperov; sisätilat ovat venäläisen arkkitehdin Jeronim Osuhovskin ja Johan Jacob Ahrenbergin käsialaa. Talon rakentamisessa käytettiin kiviä Bomarsundin linnoituksesta Ahvenanmaalta, ja sen rakentamisen kerrotaan sujuneen ilmiömäisen nopeasti. Teatteri on pohjakaavaltaan suorakaiteen muotoinen, ja sen U-muotoisessa katsomossa on 500 paikkaa. Katsomossa on edustusaitioita. Keisarin aitiota ja siihen liittyvää huoneistoa varten on oma sisäänkäynti Bulevardilta. Tämän sisäänkäynnin yhteydessä oleva komea portiikki jättää varjoonsa Albertinkadun puoleisen pienemmän pääsisäänkäynnin. Teatterin avajaiset pidettiin 30. maaliskuu­ta 1880, jolloin italialainen oopperaseurue esitti Gounod’n Faustin. Teatteri rakennettiin Helsingin venäläiselle valtionteatterille, joka toimi ensin vuosina 1868–1875 Engelin suunnittelemassa Arkadia-teatterissa. Teatterissa esiintyivät Pietarista ja Venäjän maakunnista saapuvat seurueet. Omaa näyttelijäryhmää Helsingissä ei ollut. Vallankumouksen jälkeen vuonna 1917 teatterista tuli poliittisten kokousten ja harrastajaryhmien kokoontumispaikka. Esitykset jatkuivat vuoden 1918 huhtikuuhun saakka, kunnes viimeisetkin venäläiset joukot poistuivat Helsingistä. Vuonna 1919 teatterirakennus luovutettiin Suomalaisen oopperan (myöhemmin Suomen Kansallisooppera) käyttöön, ja se toimi oopperatalona vuoteen 1993 saakka, jolloin Töölöön valmistui Helsingin uusi oopperatalo. Uuden oopperatalon valmistuttua 1993 Aleksanterin teatteri siirtyi ensin Helsingin kulttuuriasiainkeskuksen ja vuodesta 2005 Bulevardin Teatteriyhdistys ry:n hallintaan. Nykyisellään Aleksanterin teatteri on vierailuteatteri, joka tarjoaa sekä oopperaa, balettia, sirkusta, draamaa ja komediaa että tiloja useille tanssin ja muun liikunnan ammattilais- ja harrasteryhmille. Talossa pitävät residenssiä muun muassa Tero Saarinen Company, Tanssin Tiedotuskeskus, Opera BOX, Nomadi tuotanto, M.A.D. Tanssimasterit, Gruppen Fyra, Katrilli, Ismo Dance Company ja Tanssivintti. Talon harjoitussaleja, kellarikahvilaa, lämpiötä ja tsaarin sviittiä on mahdollista vuokrata. Teatterilla toimii myös Escaperoom Helsingin pakohuone, joka perustuu Bomarsundissa kuolleen sotilaan tarinalle. Lähteet Kirjallisuutta Arkkitehtitoimisto Schulman Oy: Aleksanterin teatteri. Rakennushistoriaselvitys. [Helsinki]: Suomen senaatti, 2015, 189 sivua, kuvitettu, karttoja. ISBN 978-9-5270-6236-4. Byckling, Liisa: Keisarinajan kulisseissa. Helsingin venäläisen teatterin historia 1868–1918. Helsinki: Suomalaisen kirjallisuuden seura, 2009. 416 sivua, kuvitettu. ISBN 978-9-5222-2075-2. Ilonen, Arvi: Helsinki, Espoo, Kauniainen, Vantaa: Arkkitehtuuriopas. 1. painos. S. 64. Otava, 1990, 195 sivua, kuvitettu. ISBN 9-5111-0582-5. Manninen, Markus: Aleksanterin teatteri: rakennushistoriaselvitys. [Helsinki]: Suomen senaatti, 2015. 190 sivua, kuvitettu, karttoja. ISBN 978-9-5270-6236-4. Ollila, Kaija & Torppari, Kirsti: Puhvelista Punatulkkuun: Helsingin vanhoja kortteleita. 2. painos. S. 161. Helsingin sanomat, 1977, 355 sivua, kuvitettu. ISBN 978-9-5191-3358-4. Venkula-Vauraste, Lea & Knapas, Rainer: Suomen kansallisoopperan talo = Finlands nationalopera operahuset = The Finnish National Opera house. [Kieli: suomi, ruotsi, englanti]. 1. painos. [Helsinki]: [Suomen kanlssoopera], 1979, 44 sivua, kuvitettu, karttoja. Aiheesta muualla Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Aleksanterin teatteri Wikimedia Commonsissa Aleksanterin teatterin kotisivut Markus Manninen: Aleksanterin teatteri: Rakennushistoriaselvitys (Arkistoitu – Internet Archive) Senaatti-kiinteistöt