Helsinki-Vantaan lentoasema

Helsinki-Vantaan lentoasema (IATA: HEL, ICAO: EFHK) (ruots. Helsingfors-Vanda flygplats, engl. Helsinki Airport) on Suomen suurin lentoasema. Helsinki-Vantaan lentoasema on myös Pohjois-Euroopan johtava kaukoliikenneasema Euroopan ja Aasian välisessä liikenteessä. Helsinki-Vantaan lentoaseman kautta kulkee noin 90 prosenttia Suomen kansainvälisestä lentoliikenteestä. Vuonna 2024 lentoaseman kautta kulki yli 16 miljoonaa matkustajaa, mikä tekee siitä matkustajamäärissä mitattuna yhden Pohjoismaiden vilkkaimmista lentoasemista. Lentoasema sijaitsee Vantaalla Lentokentän kaupunginosassa noin viisi kilometriä Tikkurilasta luoteeseen ja 18 kilometriä Helsingin keskustasta pohjoiseen. Se on pinta-alaltaan 1 700 hehtaaria. Lentoasemalla on kolme kiitotietä. Lentoaseman terminaalista on kulkuyhteys Lentoaseman rautatieasemalle. Helsinki-Vantaan lentoasemalla on useita ostosalueita. Palvelupisteitä on kaikkiaan lähes sata. Lentoasemalla toimii noin 1 500 yritystä, jotka työllistävät yhteensä noin 20 000 työntekijää. Lentoasema on sijoittunut Euroopan parhaiden asemien joukkoon useissa vertailuissa. Helsinki-Vantaan lentoasemalla toteutettiin vuosina 2014–2023 yli miljardin euron kehitysohjelma, jolla lentoaseman pinta-ala tuplattiin ja se on nyt 250 000 neliömetriä. Tavoitteena oli vahvistaa Helsinki-Vantaan asemaa kansainvälisenä vaihtoasemana Euroopan ja Aasian välillä sekä tarjota asiakkaille maailmanluokan palvelutaso lentoasemalla. Historia Ensimmäinen terminaalirakennus Uuden lentoaseman rakentamista Helsinkiin alettiin suunnitella 1940-luvun lopulla, sillä savimaalle rakennetut Malmin lentoaseman kiitotiet eivät enää pystyneet vastaamaan nopeasti kasvavien matkustajamäärien ja yhä suurempien ja painavampien lentokoneiden asettamiin vaatimuksiin. Uuden lentokentän rakentamista vauhdittivat myös Helsingille myönnetyt vuoden 1952 kesäolympialaiset. Uusi kenttä päätettiin rakentaa Helsingin maalaiskunnan Seutulaan hiekkamaalla sijainneelle metsäiselle ylängölle, joka on näkyvyyden kannalta ihanteellinen. Rakennustyöt aloitettiin maaliskuussa 1950 ja kestivät kaksi vuotta. Helsinki-Vantaan lentoasema valmistui Helsingin olympialaisiin vuonna 1952, jolloin 5. heinäkuuta – 15. elokuuta 1952 lennettiin kaikkiaan noin 1 700 lentoa. Ensimmäiset kaksi Aero Oy:n DC-3-lentokonetta, OH-LCC Tiira päällikkönään Olli Puhakka perämiehenään Pertti Uuksulainen, ja heti perään OH-LCD Lokki, laskeutuivat koelentona 26. kesäkuuta, ja ensimmäinen ulkomainen reittikone oli Scandinavian Airlines Systemin (nyk. SAS) DC-6 B Torgil Viking 29. kesäkuuta. Säännöllinen lentoliikenne siirtyi Malmin lentoasemalta uudelle lentoasemalle 26. lokakuuta 1952. Ensimmäisenä terminaalirakennuksena toimi matala, puinen parakkirakennus. Alun perin lentoasemalla oli vain yksi kiitotie. Toinen kiitotie valmistui neljä vuotta myöhemmin, vuonna 1956, jolloin valmistui myös ensimmäinen lentokonehalli. Samana vuonna lentoasema sai käyttöönsä myös ensimmäisen tutkansa. Säännöllinen suihkulentoliikenne Helsingin lentoasemalle alkoi vuonna 1959. Toinen terminaalirakennus Alkuperäinen terminaalirakennus kävi nopeasti ahtaaksi, ja sietämättömäksi tilanne kävi lentomatkustajien määrän kasvaessa voimakkaasti 1960-luvun loppupuolella. Arkkitehti Keijo Strömin suunnittelema uusi kaksikerroksinen terminaalirakennus valmistui vuonna 1969. 20 000 neliömetrin laajuisena se oli yksi aikansa suurimpia ja moderneimpia rakennuksia Suomessa: käytössä oli muun muassa aseman sisäinen televisio- ja radiojärjestelmä, lähtöselvityksessä käytettiin apuna tietokonetta ja lähtevät matkatavarat kulkivat elektronisesti ohjattuja liukuhihnoja pitkin koneisiin ja saapuvat matkatavarat matkatavarakaruselleihin. Terminaalissa oli useampi ravintola ja kahvila, ja matkustajat pystyivät seuraamaan kiitotien puoleisen lasiseinän läpi nousevia ja laskeutuvia koneita. Terminaalin lattiamateriaaliksi valittiin muovipuuparketti, joka on edelleen käytössä terminaalin vanhimmassa osassa. Vuonna 1973 aloitettiin ensimmäiset turvatarkastukset ulkomaanliikenteessä. Samana vuonna valmistui myös koko lentokenttäalueen ympäröivä yhtenäinen aita. Vantaa oli vuoteen 1972 asti Helsingin maalaiskunta. Nykyinen nimi Helsinki-Vantaa otettiin käyttöön vuonna 1977, jota ennen se tunnettiin nimellä Helsingin lentoasema. Lentoaseman postitoimipaikka oli vuoteen 1974 asti 01530 Helsinki-Lento, vuosina 1974–1983 01530 Helsinki-Vantaa-Lento ja vuodesta 1983 nykyinen 01530 Vantaa. Puolustusvoimat piirittivät lentokentän loppusyksystä 1977, tarkoituksena suojata kenttä mahdolliselta Punaisen armeijakunnan terroristi-iskulta. Hotellia Helsinki-Vantaan lentoaseman liepeille kaavaili jo Matkaravinto 1970-luvun alkupuolella, mutta Suomen ensimmäinen toteutunut lentokenttähotelli oli Rantasipi-ketjun Hotel Airport Helsinki, joka avattiin 1. huhtikuuta 1981. Keväällä 1989 avattiin hotelli Pilotti Kehä kolmosen eteläpuolelle,, vuonna 1992 aloitti Holiday Inn ja vuonna 1993 aloittivat Cumulus Airport ja Bonus Inn, nykyisiltä nimiltään Scandic Helsinki Aviapolis ja Skyline. Myöhemmin alueelle on avattu lisää uusia hotelleja. 1980- ja 1990-luvun laajennukset Lentoaseman matkustajaterminaalia laajennettiin ensimmäisen kerran vuonna 1983, jolloin terminaalin pinta-ala kasvoi 30 000 neliömetriin. Suuri osa laajennuksesta tuli kansainvälisen lentoliikenteen käyttöön, ja siinä oli muun muassa ravintoloita, myymälöitä sekä erilliset odotustilat turisti- ja bisnesluokan matkustajille. Myös saapuvan liikenteen tiloja laajennettiin ja passintarkastus tehostui. Kuudelle miljoonalle matkustajalle vuodessa mitoitettu terminaali ylitti kapasiteettinsa vuonna 1988. Kotimaanlentoja varten rakennettiin kokonaan uusi terminaali ulkomaanterminaaliin päin mentäessä sisääntulotien oikealle puolelle, ja se otettiin käyttöön tammikuussa 1993. Arkkitehti Kalevi Ruokosuon johdolla suunniteltu kotimaanterminaali oli pinta-alaltaan 16 000 neliömetrin laajuinen ja mitoitettu kolmelle miljoonalle matkustajalle vuodessa. Syksyllä 1996 lentoasemalla valmistui suuri laajennus, ns. keskiterminaali, jossa alkuperäistä ulkomaanterminaalia laajennettiin ja kotimaanterminaali yhdistettiin siihen. Noin 16 000 neliömetrin laajuiseen keskiterminaalin tuli 4 000 neliömetriä uusia matkustajatiloja sekä 3 000 neliömetriä myymälä- ja ravintolatiloja. Terminaalin uusi ostoskatu kasvatti porttialueen palveluvalikoiman viisinkertaiseksi. Keskiterminaalin valmistuttua kotimaan ja kansainvälisen liikenteen väliset koneenvaihdot helpottuvat, kun matkustajat pystyivät siirtymään suoraan terminaalista toiseen uuden passi- ja turvatarkastuspisteen kautta menemättä ulos. Samalla avattiin uusi kongressikeskus, lounge-tilat ja hotelli, ja lähilennonjohto muutti uuteen 40 metriä korkeaan lennonjohtotorniin. Seuraavana vuonna avattiin valtiovierailuja varten uusi VIP President -terminaali, jonka oli mahdollista vuokrata myös yksityiskäyttöön. Helsinki-Vantaan lentoasema valittiin ensimmäistä kertaa maailman parhaaksi lentoasemaksi vuonna 1998. 1990-luvun lopulla lentoaseman ulkomaanterminaalia laajennettiin jälleen ja sen nivelkohtaan avattiin uusi tilavampi kolmionmuotoinen lähtöaula marraskuussa 1999. Samalla uuden lähtöaulan alle avattiin uusi tuloaula. Arkkitehti Pekka Salmisen suunnittelema laajennos palkittiin Vuoden teräsrakenteella vuonna 1999. 2000- ja 2010-luku Vuoteen 2000 osuneena historiallisena tapahtumana oli, että Helsinki-Vantaan vuotuinen matkustajamäärä ylitti 10 miljoonan rajan. Lähestymislennonjohto siirtyi niin sanotusta luolasta uusiin maanpäällisiin tiloihin. Vuonna 2001 tulivat käyttöön uudet Schengen-rajatarkastusjärjestelyt. Kolmas kiitotie otettiin käyttöön 28. marraskuuta 2002, jota käytti ensimmäisenä Finnairin MD-11 lähdöllä kohti New Yorkia. Koneen päällikkönä toimi kapteeni Pekka Henttu, joka toimi aikanaan myös Finnairin viimeisen Convair Metropolitan-lennon perämiehenä.. Uusi paloasema uuden kiitotien vieressä ei kuitenkaan ollut vielä käyttövalmis, joten kiitotie saatiin täysimittaisesti käyttöön vasta 2003–2004. Vuonna 2004 laajennettiin ulkomaanterminaalia ja kaukolentojen matkustajille avattiin uusi ostosalue nimeltään Avenue. Samalla avattiin myös lentorahtipalvelu matkustajille, joilla on esimerkiksi ylipainomatkatavaraa. Vuonna 2006 otettiin käyttöön 24 lähtöselvitysautomaattia. Lentoasemalle avattiin maksuton WLAN-verkko 25. marraskuuta 2008. Lentoaseman yhteyteen avattiin 13. elokuuta 2007 Hilton-ketjun hotelli, Hilton Helsinki-Vantaa Airport, jossa on 330 huonetta. Rinnakkaisten kiitoteiden toisistaan riippumaton käyttö alkoi marraskuussa 2007. Lentoaseman terminaalijako muuttui 5. elokuuta 2009 siten, että ne eivät enää jakaudu lennon määränpään mukaan (kotimaan- ja ulkomaanterminaali), vaan lentoyhtiön mukaan. Entinen kotimaanterminaali nimettiin terminaali 1:ksi ja entinen ulkomaanterminaali terminaali 2:ksi. Lentoasemalla otettiin käyttöön kaukolentojen tarpeisiin suunnitellut uudet matkustajatilat 11. joulukuuta 2009. Terminaalin pinta-ala laajeni 30 prosenttia. Uuteen terminaaliosaan avattiin samalla lukuisia uusia kauppoja ja ravintoloita sekä ylellinen kylpylä nimeltä Via Spa. Uusia laajarunkokoneille tarkoitettuja matkustajasiltoja valmistui viisi. Kylpylä suljettiin helmikuussa 2012 vähäisen käytön vuoksi. Vuonna 2011 lentoaseman matkustajamäärä kasvoi 15,5 prosenttia 14,9 miljoonaan matkustajaan. Noin 25 prosenttia matkustajista vaihtoi konetta lentoasemalla. Matkustajista 12,2 miljoonaa lensi ulkomaille ja 2,7 miljoonaa kotimaahan. Aasiaan suuntautuvilla lennoilla oli yhteensä 1,63 miljoonaa matkustajaa. Keväällä 2010 lentoasemalla otettiin käyttöön uusinta tekniikkaa hyödyntävä matkatavarakäsittelykeskus, jonne keskitetään kaikki lähtevän ja vaihtavan matkatavaran käsittely. Saapuvan matkatavaran käsittely jäi aiempiin kuormaustiloihin. Lentoasemarakennuksen vanhimmat eli vuonna 1969 ja 1983 valmistuneet osat saneerattiin täysin 2010-luvun alussa, ja peruskorjaus valmistui vuonna 2012. Samana vuonna peruskorjattiin myös kiitotie 3 (22R/04L) ja kiitotien 2 (15/33) viereinen rullaustie. Pääkiitotie 04R/22L peruskorjattiin kesän 2015 aikana. Lentoasema sai lähijunayhteyden 10. heinäkuuta 2015, jolloin Lentoaseman rautatieasema avattiin. Kehärata yhdistää toisiinsa pääradan ja Vantaankosken radan. Matka lentokentältä Helsingin keskustan rautatieasemalle kestää noin puoli tuntia, Tikkurilan rautatieasemalle noin kymmenen minuuttia. Lentoaseman rautatieasema rakennettiin maan alle 32 metrin syvyyteen pysäköintitalo P3A:n ja P1/P2:n väliin. Asemalta johtivat nykyisen lähtö- ja tuloaulan käyttöönottoon saakka liukuportaat ja hissit terminaali 1:n ja 2:n väliseen yhdyskäytävään. Terminaalien laajentaminen alkoi vuoden 2016 alussa kaukolentoalueen eteläsiivestä, joka valmistui kesällä 2017. Eteläsiipeen asennettiin muun muassa lentoaseman ensimmäinen liukukäytävä. Sen jälkeen alkoivat länsisiiven rakennustyöt, jotka saatiin valmiiksi syksyllä 2019. Vuonna 2017 alkoi myös terminaali 1:n laajennus, jossa terminaali sai noin 3 500 lisäneliötä. Terminaali 1 piteni 230 metrillä ja sinne tuli seitsemän uutta lähtöporttia. Tämän jälkeen terminaalirakennuksen pohjoispuolelle tehtiin terminaalilaajennus, jonka myötä kaupallisten palveluiden, porttien ja konepaikkojen määrä kasvoi. Uudistuksen myötä matkustajien uudet kulkureitit terminaalissa kehittyivät. Laajennusosa saatiin kokonaisuudessaan käyttöön loppuvuodesta 2021.lähde? Kävelymatkan päähän terminaalista on valmistunut 13-kerroksinen kaksirakennuksinen Avia Pilot, jonka päävuokralainen on Finavia. Alkuvuodesta 2018 kyseiseen rakennukseen aukesi myös Scandic-hotelli, joka sisältää 148 huonetta. Tämä on kolmas hotelli lentokentän välittömässä läheisyydessä. 2020-luvun laajennus ja uusi tuloaula Vuodenvaihteessa 2020–2021 valmistui kolmevuotinen asematason peruskorjaus, jonka tavoitteena oli varmistaa lentokoneiden turvallinen rullaus ja paikoitus sekä lisätä lentoliikenteen kapasiteettia ja tehokkuutta. Asematason infrastruktuuri saatiin tuotua nykypäivään, minkä ansiosta pystytään vähentämään lentoliikenteen ympäristövaikutuksia. Joulukuun alussa 2021 avattiin uusi terminaalin laajennusosa. Terminaalit 1 ja 2 yhdistyivät 21. kesäkuuta 2022 alkaen siten, että jatkossa kaikki lennot operoidaan yhdestä terminaalista. Lentoasemalla otettiin käyttöön uudet, entistä tilavammat ja koko lentoaseman yhteiset lähtevien ja saapuvien matkustajien aulat, uusi pääsisäänkäynti sekä liikennemuodot yhdistävä matkakeskus. Aulan päälle rakennettiin näyttävä puukatto ja sen keskellä olevaan korkeaan tilaan tehtiin Luoto-luontoelementti, joka toivottaa saapuvat matkustajat tervetulleiksi Suomeen. Tuloaulasta on suora yhteys rautatieasemalle liukuportailla tai hisseillä, ja sen välittömästä läheisyydestä lähtevät bussit ja taksit. Lisäksi vuonna 1999 valmistunut terminaali 2:n lähtöaula muuttui osaksi Schengen-porttialuetta, mikä kasvatti alueen kokoa huomattavasti. Matkatavaran käsittelykapasiteetti kasvoi liki 60 prosenttia. Koko 10 vuotta kestänyt lentoaseman kehitysohjelmahanke maksoi yli miljardi euroa ja se tuplasi lentoaseman pinta-alan, joka on nyt 250 000 neliömetriä. Maaliskuussa 2023 lentoasemalla aloitti toimintansa Suomen ensimmäinen lentokenttäpastori. Tehtävää hoitaa pappi Hanna Similä. Työtaisteluita Syksyllä 2009 lentoasemalla nähtiin ulkoistusten myötä useita työtaisteluja, kun Finavia kilpailutti turvatarkastukset. Turvatarkastukset siirtyivät syksyllä siivous- ja kiinteistöpalvelukonserni SOL Palveluiden hoidettaviksi. Samalla työehdot muuttuivat. Tammikuussa 2010 SOL aloitti 80 työntekijän YT-neuvottelut. Taloudellisesti turvapalveluiden uudelleenkilpailutus oli Finavialle kannattava, sillä Finavia saavutti ostopalveluiden osalta ensimmäisellä puolivuotiskaudella 2010 huomattavat kustannussäästöt edelliseen puolivuotiskauteen verrattuna. Tämä oli mahdollista pitkälti Helsinki-Vantaan turvapalveluiden kilpailutuksesta johtuen. Työtuomioistuin linjasi loppuvuodesta 2012, että alalle kuuluu vartiointialan TES. Tämän jälkeen SOL Palvelut irtisanoi koko sopimuksen loppumaan vuoden 2014 lopussa kesken sopimuskauden. Finnair ulkoisti matkatavarapalvelut tytäryhtiöltään Northportilta Barona Handlingille marras-joulukuun vaihteessa 2009, jolloin työntekijät ryhtyivät neljän päivän laittomaan lakkoon. Vuodenvaihteessa 2009–2010 Helsinki-Vantaalla makasi tuhansia laukkuja, joita matkustajat eivät saaneet. Työntekijöiden mukaan matkatavaroiden kuormauksessa oli tammikuussa 2010 kymmeneksen vähemmän henkilökuntaa kuin aiemmin. Ilmailualan Unioni syytti Baronaa turvasäännösten laiminlyönnistä laukkusumaa työtaistelun aikana purettaessa. Tammikuussa 2010 STT kirjoitti, että osa työntekijöistä olisi lähettänyt tahallaan laukkuja väärin kohteisiin. Kuvia terminaaleista Kiitotiet Helsinki-Vantaalla on kolme kiitotietä: 04R/22L (kiitotie 1), ns. pääkiitotie, mitat: 3 500 m × 60 m 15/33 (kiitotie 2), ns. poikittaiskiitotie tai sivukiitotie, mitat: 2 901 m × 60 m 04L/22R (kiitotie 3), pääkiitotien suuntainen kiitotie, mitat: 3 060 m × 60 m Kiitoteiden käyttöperiaatteet ja lentokentän maaliikenne Käytettävien kiitoteiden valintaan vaikuttavat monet tekijät, kuten sää. Ihannetilanteessa kiitotie 22R on lähtökiitotie ja 15 laskukiitotie (Open V -konfiguraatio). 22-kiitoteiden rinnakkaiskäytössä (parallel 22) on 22R-lähtö- ja 22L-laskukiitotie, paitsi hiljaiset suihkuturbiini-ilma-alukset voidaan selvittää lähtöön myös kiitotieltä 22L (Quiet Jet). 04-kiitoteiden rinnakkaiskäytössä on 04L-lasku- ja 04R-lentoonlähtökiitotie. Nykyään kiitotietä 33 (ts. kiitotie 2 luoteeseen päin) käytetään harvoin, varsinkaan laskuun, koska sillä ei ole ILS-tarkkuuslähestymislaitteita, vaan ainoastaan VOR/DME- ja RNAV-menetelmät ilman varsinaista pystysuuntaopastusta (useimmat liikennekoneet eivät vielä pysty käyttämään LPV-pystyopastusta), mikä tekee sen käytöstä vähänkään huonommalla säällä vaikeaa. Joskus sitä voidaan käyttää pohjoiseen suuntautuvien lentojen lähtökiitotienä. Vielä 1980-luvun alussa se kuitenkin oli ensisijainen lentoonlähtösuunta, mikä muuttui Vantaan asuinalueiden kasvun myötä. Häiriöiden vähentämiseksi käytetään ensisijaisuusjärjestystä, joka lähtöihin on 22R, 22L, 04R, 33, 15 ja laskeutumisiin 15, 22L, 04L, 04R, 22R, 33. Meluhaittojen vähentämiseksi yöaikaan kello 23–06 käytetään lähtökiitotienä 22R:ää ja laskukiitotienä 15:tä, elleivät sää tai muut olosuhteet muuta vaadi. Lentokentän liityntäliikenne Helsinki-Vantaan lentoasema sijaitsee Kehä III:n ja Tuusulanväylän välittömässä läheisyydessä. Lentoaseman alla tunnelissa kulkevat junaraiteet liittävät kentän Helsingin seudun lähiliikenneverkkoon. Julkinen liikenne Lähijunat HSL:n lähijunista kaksi pysähtyy lentoasemalla. I-juna kulkee kehärataa vastapäivään reittiä Helsinki – Tikkurila – Lentoasema – Myyrmäki – Helsinki ja P-juna samaa reittiä myötäpäivään. Junat pysähtyvät kaikilla reitin varrella sijaitsevilla asemilla. Linjoja liikennöidään matalalattiaisilla FLIRT-junilla. Junia liikennöi VR. Linjojen vuoroväli on vilkkaimpina aikoina 10 minuuttia, iltaisin ja sunnuntaisin 15 minuuttia ja hiljaiseen aikaan puoli tuntia. Matka Helsingistä lentoasemalle kestää I-junalla 27 minuuttia ja P-junalla 32 minuuttia. Kulkiessaan Helsingin keskustasta lentoasemalle matkustaja tarvitsee ABC-lipun, joka maksaa aikuisille 4,50 euroa ja 7–17-vuotiaille 2,25 euroa. Linja-autot Nämä HSL:n bussilinjat pysähtyvät lentoasemalla: 600 Rautatientorilta 562 Itäkeskuksesta 415N Elielinaukiolta (vain öisin) 431N Elielinaukiolta (vain öisin) Linjalla 600 matka keskustasta lentoasemalle kestää ajankohdasta riippuen noin 40–55 minuuttia. Runkolinja 600 liikennöi läpi vuorokauden. Lentoaseman läheisyydessä sijaitsevalta Aviapoliksen rautatieasemalta on vaihtomahdollisuus useaan bussilinjaan. Finnair City Bus oli Pohjolan Liikenteen liikennöimä linja-autoyhteys Elielinaukiolta lentoasemalle. Se lakkautettiin vuonna 2020. Lisäksi Turusta ja Tampereelta kulkee päivittäin busseja Helsinki-Vantaan lentoasemalle. Taksit Taksit jättävät matkalle lähtevät matkustajat suoraan terminaalin pääoven eteen, josta on sisäänkäynti lähtöselvitykseen. Lentoasemalta poistuvia matkustajia palvelee saapuvien lentojen kerroksessa sijaitseva taksiasema. Taksiasemalla on neljä kaistaa, joilta matkustaja voi valita itselleen sopivan taksin. Helsinki-Vantaalla toimivat sopimustaksit ovat 1. tammikuuta 2022 alkaen Mankkaan Taksi Oy, Taksi Helsinki Oy ja Menevä Oy. Lentoasemalla toimivat Helsinki-Vantaan sopimustaksit Mankkaan Taksi Oy, Taksi Helsinki Oy ja Menevä Oy. Myös muut taksiyhtiöt voivat tarjota palveluitaan, jolloin matkustaja sopii itse kuljetuksen hinnasta. Pysäköinti Elokuussa 2016 Helsinki-Vantaalla oli noin 13 000 pysäköintipaikkaa. Osa paikoista poistui käytöstä tammikuussa 2019, kun aiemmin terminaalin vieressä sijainnut vanha pysäköintihalli P1/P2 purettiin lentoaseman uuden sisäänkäynnin tieltä. Lentoasemalla on kolme pysäköintihallia (P1/P2, P3 ja P5) sekä kaksi ulkopysäköintialuetta (P4A ja P4B). Lisäksi alueen lähellä toimii lentopysäköintipalvelua tarjoavia yrityksiä, jolloin auton voi jättää vartioidulle alueelle ja saada sieltä kuljetuksen lentoasemalle. Lentoyhtiöt ja kohteet Helsinki-Vantaa on kansainvälisen ja kotimaan liikenteen keskus Finnairille ja Norwegianille. Reittilennot Maahuolintapalveluita lentoyhtiöille tarjoavat Airpro Oy, Ground Power (Maavoima Oy), ISS Aviation, Havas Europe (North Hub Services Finland Oy), Servisair Finland Oy ja Swissport Finland Oy. Polttoainetta toimittavat Helsinki-Vantaalla sijaitsevat Neste Aviation, Shell sekä St1 Avifuels Oy. Catering-palveluita tarjoavat LSG Sky Chefs Finland ja Vantaa Catering Services Oy. Tilastoja Katso lähdekoodikysely ja lähteet.