Rovaniemen lentoasema

Rovaniemen lentoasema (pohjoissaameksi Roavvenjárgga girdingieddi) (IATA: RVN, ICAO: EFRO) on matkustajamäärältään Suomen toiseksi vilkkain lentoasema Helsinki-Vantaan lentoaseman jälkeen. Se sijaitsee Rovaniemeltä noin yhdeksän kilometriä koilliseen. Vuonna 2024 sen kautta kulki 948 151 lentomatkustajaa. Pohjoinen napapiiri kulkee juuri lentoaseman kiitotien poikki. Vuonna 2023 lentoasema teki uuden matkustajaennätyksen ja nousi ensimmäistä kertaa historiassaan Suomen 2. vilkkaimmaksi lentoasemaksi matkustajamäärältään (735 078), sekä liikenneilmailun laskeutumisien määrällä mitattuna (3 089). Vuonna 2025 matkustajamäärät ylittivät jo miljoonan matkustajan rajan ja vuoden loppuun mennessä kentän läpi kulki 1 120 022 matkustajaa. Lentoasemalla on käytössä ILS CAT II -tarkkuuslähestymisjärjestelmä kiitotielle 21. Tämä mahdollistaa laskeutumiset myös huonossa säässä. Concorde on vieraillut Rovaniemellä kolmesti, vuosina 1984, 1999 ja 2000. Vuonna 1999 paikalla olivat yhtä aikaa sekä Air Francen että British Airwaysin Concordet. Historiaa Rovaniemen maalaiskunnan Someroharjulle valmistui vuonna 1940 kaksi nurmipäällysteistä kiitotietä, joilta Aero Oy aloitti lentotoimintansa. Jatkosodan aikana Rovaniemen lentokenttä toimi Luftwaffen päälentokenttänä ja huoltokeskuksena Lapissa. 1939: Lentoaseman rakennustyöt käynnistyvät. 1940: Kaksi nurmipäällysteistä kiitotietä valmistuu. Saman vuoden kesäkuussa Aero aloitti liikenteen reitille Helsinki–Tampere–Vaasa–Kokkola–Oulu–Kemi–Rovaniemi–Sodankylä–Petsamo. Lentoaika välilaskuineen oli 8,5 tuntia. 1948: Sodassa tuhoutuneen lentoaseman jälleenrakennustyöt alkavat. Säännöllinen reittiliikenne alkaa kesäkuussa. 1953: Kolmas lentoasema- ja lennonvarmistusrakennus valmistuu. 1961: Pohjois-Suomen aluelennonjohto siirtyy Kemistä Rovaniemelle. 1974: Hämeen lennosto muuttaa Tikkakoskelta Rovaniemelle ja Lapin lennosto aloittaa toimintansa. 1981: Kiitotietä jatketaan 3 000 metriin. 1984: Uusi lennonvarmistusrakennus otetaan käyttöön. 1992: Nykyinen asemarakennus valmistuu. 2000: Lentoasemarakennusta laajennetaan ja matkustajasillat otetaan käyttöön. 2006: Uusi lennonjohtotorni valmistuu. 2019: Lentoasemarakennuksen kolmas laajennus valmistuu. Reittilennot Mahdollinen lentoreitti Rovaniemen ja Pekingin välillä Vuonna 2017 Suomen valtio on neuvotteli Kiinan valtion kanssa sopimuksen, jonka mukaan Rovaniemen ja Pekingin välille voidaan perustaa lentoreitti. Matkustajatilastot Lentoaseman muita toimijoita Finavia (entinen Ilmailulaitos) huolehtii lentoaseman ylläpidosta, muun muassa lennonjohdosta, kunnossapidosta, lennonneuvonnasta ja lentoterminaalin monista toiminnoista. Vuodesta 2016 Finavia ja Joulupukkisäätiö ovat kehittäneet Rovaniemeä Joulupukin virallisena lentoasemana. Joulupukin pajakylä ja luola Santa Park sijaitsevat noin kahden kilometrin etäisyydellä lentoasemasta valtatie 4:n varrella. Rovaniemen lentoasema on niin sanottu yhteistoimintalentoasema, jossa on sekä siviili- että sotilasilmailua. Puolustusvoimat Lentoasemalla toimii Lapin lennosto, jonka pääasiallisena kalustona ovat Hornet-hävittäjät. Rajavartiolaitos Rajavartiolaitoksen vartiolentolaivueen Rovaniemen vartiolentue toimii lentoasemalla. Muita toimijoita Ilmatieteen laitos, lento- ja sotilassääpalvelu FinnHEMS, lääkintähelikopteripalvelu Shell, polttoainejakelu Airpro Oy, huolintapalvelut SSP Finland, ravintolapalvelut Napapiirin lahja, myymälä Avis, autovuokraamo Europcar, autovuokraamo Hertz, autovuokraamo Sixt, autovuokraamo Finn-Rent, autovuokraamo Green Motion, autovuokraamo Liikenneyhteydet Lentoasemalta on taksien lisäksi Airportbus ja Santa's Express lentokenttäkuljetus kaupunkiin. Reitit kulkevat linja-autoaseman ja suurimpien hotellien kautta. Matka Rovaniemen keskustaan ja keskustasta lentokentälle kestää noin 15–20 minuuttia. Lentoasemalta on aikataulunmukaiset linja-autoyhteydet Nuorgamiin, Karigasniemelle, Inariin, Ivaloon, Saariselälle, Sodankylään, Luostolle, Pyhätunturille, Kemijärvelle, Sallaan, Savukoskelle ja Pelkosenniemelle. Läntisen Lapin tunturikeskuksiin, Leville, Ylläkselle, Olokselle, Pallakselle ja Kilpisjärvelle on yhteydet Rovaniemen linja-autoasemalta. Airportbusin autot ovat kentällä koneiden saapuessa. Ne kuljettavat matkustajia Rova­niemen kaupungin ja ympäristön alueelle tai alueelta. Santa's Express kulkee julkaistujen aikataulujen mukaan keskustaan. Lentoaseman taksikaistoja ovat saaneet käyttää 1. lokakuuta 2025 eteenpäin vain Taksi Rovaniemen, Lähitaksin ja Menevän autot, jotka voittivat Finavian järjestämän kilpailutuksen. Kilpailutuksessa kriteerinä olivat kyky tarjota Finavian määrittämä palvelutaso ja vaatimus, että takseja on saatavilla lentoasemalla reittilentojen aikataulujen mukaan. Tunnustukset Finavia on valinnut Rovaniemen lentoaseman vuoden lentoasemaksi vuosina 2006 ja 2015. Rakentaminen Lentoaseman suunnittelijat on palkittu Vuoden teräsrakenne -palkinnolla vuonna 1992. Palkitut ovat arkkitehdit Mikko Heikkinen ja Markku Komonen sekä diplomi-insinööri Erkki Juva ja insinööri Ritva Kyllönen. Investointi Vuosina 2014–2015 Finavia investoi 20 miljoonaa euroa Lapin lentoasemiin. Tuolloin muun muassa Rovaniemen lentoasemalla parannettiin terminaalin toimivuutta, palveluja ja viihtyisyyttä. Finavia käynnisti vuoden 2018 alussa mittavan 55 miljoonan euron kehitysohjelman Kittilän, Rovaniemen ja Ivalon asemilla, jonka myötä Lapin lentoasemat valmistautuvat palvelemaan kahta miljoonaa matkustajaa vuodessa. Rovaniemen lentoaseman osuus oli 25 miljoonaa euroa. Terminaalin laajennuksen myötä tilat kasvoivat 6000 neliöstä 11 000 neliöön, ja myös pysäköintipaikkoja rakennettiin lisää. Lentoaseman tuntikapasiteetti kasvoi aikaisemmasta kolmesta koneesta viiteen. Matkustusta helpottavat uudet passintarkastus-, lähtöselvitys- ja turvatarkastuslinjat sekä lähtöportit ja laajennettu matkatavarajärjestelmä. Laajennuksen myötä check-in -pisteiden määrä nousi kahdeksasta neljääntoista. Laajennuksen yhteydessä tehtiin myös päätös rakentaa kolmas matkustajasilta, joka otettiin käyttöön talvikaudelle 2022-2023. Lähteet Aiheesta muualla Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Rovaniemen lentoasema Wikimedia Commonsissa Finavia – Rovaniemen lentoasema Suomen ilmailukäsikirja – Rovaniemen lentoasema (Arkistoitu – Internet Archive) Virtual Finnairin esittely Rovaniemen lentoasemasta (Arkistoitu – Internet Archive) Rovaniemen vartiolentolaivue (Arkistoitu – Internet Archive) Alakulppi, Jaakko: Lapin ilmailuhistoria I, Enontekiön kuumailmapallosta 1799 Lapin ilmasotaan 1944–1945. 2000, täydennetty 2004. Alakulppi, Jaakko: Lapin ilmailuhistoria II, jälleenrakentamisesta 1945 Lapin lentomatkailuun ja Hornet -kauteen 2001. 2006.