Helsingin korttelit

Helsingin korttelit keskusta-alueella on nimetty eläin- ja kasvilajien mukaan. Helsingin asemakaavan 1812 laatinut Johan Albrecht Ehrenström toi korttelien nimeämisidean mukanaan Tukholmasta. Nimeäminen aloitettiin vuonna 1820. Eläinten ja kasvien mukaiset nimet annettiin vuosien 1820–1900 välisenä aikana tuolloin kaavoitetuille Kruununhaan, Kluuvin, Kaartinkaupungin, Kampin, Punavuoren, Ullanlinnan, Katajanokan ja Kaivopuiston kaupunginosiin kuuluville kortteleille lukuun ottamatta muutamia, joissa oli ainoastaan jokin huomattava julkinen rakennus; sellaiset nimettiin vain kyseisen rakennuksen mukaan (esimerkiksi kortteli 1 = Senaatin talo). Vuoden 1900 jälkeen nimiä ei uusien kaupunginosien kortteleille enää annettu ja vanhojakin lakattiin vähitellen käyttämästä. Kruununhaassa ja Kluuvissa korttelien nimet ovat maanisäkkäitä, Kaartinkaupungissa kaloja ja muita vesieläimiä, Kampissa ja Punavuoressa lintuja, Ullanlinnassa muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta kaloja, Katajanokalla puita sekä pensaita ja Kaivopuistossa kukkakasveja. Todellisten lajien joukossa on myös yksi taruolento, Yksisarvinen. Vuonna 1995 keskustan yrittäjät kiinnittivät korttelinsa nimeä kantavat kyltit kymmeneen kortteliin Aleksanterinkadun varrella. Myös Helsingin empirekeskustan alueella Kauppatorin ja Senaatintorin ympärillä on korttelien nimet nykyisin merkitty risteysten kadunnimikilpiin. Nimien lisäksi kortteleilla on alusta lähtien ollut myös numerot, joita nykyisinkin käytetään muun muassa kiinteistörekisterissä. Alun perin korttelit numeroitiin juoksevasti kaupungin­osa­jaosta riippumatta. Myöhemmin on uusia alueita kaavoitettaessa alettu käyttää viisi­numeroisia korttelin­numeroita, jolloin kaksi esimmäistä numeroa osoittavat kaupungin­osan numeron. Samaan järjestelmään on siirrytty asemakaavan muutosten yhteydessä joidenkin vanhojenkin korttelien osalta; tosin kaupungin­osissa 1–9 tällaiset numerot ovat neli­numeroisia, jolloin ensimmäinen numero osoittaa kaupunginosan. Helsingin nimetyt korttelit Alla olevassa luettelossa mainitaan kaikki niiden kaupungin­osien korttelit, joissa nimet ovat olleet käytössä. Näihinkin kaupungin­osiin on myöhemmin muodostettu myös uusia kortteleita, joille ei ole annettu nimiä; sellaisia on muun muassa Kluuvin pohjois­osassa entisellä tavara­rata­pihan alueella sekä Kampissa ja Kataja­nokalla Turun kasarmin ja Merikasarmin entisillä varus­kunta-alueilla. Eirassa ja Länsisatamassa ei kortteleille ole annettu nimiä, mutta koska kaupunginosien rajoja on myöhemmin muutettu, kuuluu näihinkin kaupunginosiin nykyisin myös muutama kortteli, jolle on aikoinaan annettu nimi. Lähteet Karttapalvelu (Kun sivun vasemmassa laidassa olevasta Aineistot-valikosta valitaan Kiinteistökartta, saadaan kartalle näkyviin myös kortteleiden nykyiset numerot) kartta.hel.fi. Arkistoitu 1.3.2014. Viitattu 5.3.2014. Viitteet Kirjallisuutta Kaija Ollila ja Kirsi Toppari: Puhvelista Punatulkkuun: Helsingin vanhoja kortteleita. Helsinki: Helsingin Sanomat, 1977. ISBN 951-9133-58-5 Eeva Järvenpää ja Sirpa Räihä: Vanhinta Helsinkiä: Kertomuksia Kruununhaan ja Kluuvin kortteleista. Helsinki: Helsingin Sanomat, 2007. ISBN 978-952-5557-15-2 Eeva Järvenpää ja Sirpa Räihä: Ensimmäisiä esikaupunkeja: kertomuksia Kaartinkaupungin ja Kampin kortteleista. Helsinki: Helsingin Sanomat, 2009. ISBN 978-952-5557-30-5 Jarna Jäntti: Helsingin korttelieläimet: kantakaupungin kuvitettua historiaa. Espoo: Myllylahti, 2017. ISBN 978-952-202-846-4 Aiheesta muualla Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Helsingin korttelit Wikimedia Commonsissa Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Helsingin kortteleiden kyltit Wikimedia Commonsissa Tietoa Helsingin kaupungin kiinteistökortistosta (Arkistojen Portti)