Kaartin kasarmi

Kaartin kasarmi (aik. myös Kaartinkasarmi) on Helsingin Kaartinkaupungin kaupunginosassa sijaitseva rakennuskokonaisuus, joka muodostuu entisistä Suomen kaartin sotilaskasarmeista. Kasarmitorin eteläisellä laidalla sijaitsee Carl Ludvig Engelin suunnittelema ja alkuaan vuonna 1822 valmistunut päärakennus, joka on nykyään Suomen puolustusministeriön toimitiloina. Muissa rakennuksissa on ministeriön ja pääesikunnan tiloja. Kasarmitori, Kasarmikatu ja koko Kaartinkaupunki ovat saaneet nimensä Kaartin kasarmin mukaan. Historia Johan Albrecht Ehrenström oli alkujaan suunnitellut silloisen Esikaupunkitorin varrelle paikan Helsingin teatterille, jonka yhteyteen tulisi hotelli ja ravintola vaunutalleineen. Helsingin opetuspataljoonan kasarmit Ehrenström oli suunnitellut sijoitettaviksi Hietalahteen, mutta Suomen ministerivaltiosihteeri Robert Henrik Rehbinderin mielestä tämä sijainti oli liian syrjäinen. Kun Rehbinder vuoden 1818 lopulla kävi tarkastusmatkalla Helsingissä, Ehrenström tarjosi hänelle runsaan päivällisen ennen kierrosta kaupungilla. Kertoman mukaan ylensyönyt Rehbinder ei Esikaupunkitorin jälkeen jaksanut enää jatkaa kulkua kallioisessa maastossa Hietalahteen saakka ja määräsi tämän vuoksi kasarmin rakennettavaksi teatterin paikalle. Ehrenström sai etsiä teatterilleen uuden sijoituspaikan Esplanadin puistosta. C. L. Engelin piirustukset kasarmista hyväksyttiin vuonna 1819, ja päärakennus valmistui 1822 ja Fabianinkadun puoleinen miehistösiipi 1825. Opetuspataljoona pääsi muuttamaan rakennukseen vuodenvaihteessa 1824–1825. Pataljoona korotettiin vuonna 1829 Henkikaartin joukko-osastoksi, jolloin siitä tuli Suomen kaarti. Engelin suunnitelmaan sisältynyt Kasarmikadun puoleinen toinen miehistösiipi rakennettiin vasta 1840-luvulla Ernst Lohrmannin piirtämänä. Myöhemmin korttelia täydennettiin kahdella punatiilisellä lisärakennuksella: vuonna 1889 valmistuneella talousrakennuksella sekä vuonna 1891 valmistuneella perheellisten aliupseerien asuntolalla. Alkuperäisesä pääsiivessä sijaitsi alkujaan pataljoonan esikunta, upseerikerho sekä upseerien asuntoja. Kasarmikorttelin sisäpihalle pystytettiin lokakuussa 1881 arkkitehti F. A. Sjöströmin suunnittelema muistomerkki Turkin sodan Gornyi Dubnjakin taistelussa 24. lokakuuta 1877 kuolleille 24:lle Suomen kaartin sotilaalle. Kaatuneiden nimet on hakattu muistomerkkiin. Suomen kaarti lakkautettiin vuonna 1905, minkä jälkeen kasarmi oli venäläisen sotaväen käytössä Suomen itsenäistymiseen asti. Vuodesta 1918 siellä toimi Suomen valkoinen kaarti. Kasarmi tuhoutui lähes täysin Helsingin suurpommituksissa helmikuussa 1944, ja ainoastaan sen seinät jäivät jäljelle. Rakennuksen kohtalo oli sotien jälkeen kiistan kohde. Vuonna 1948 eduskunta hyväksyi hallituksen esityksen rakennuksen purkamisesta. Päätöstä ei kuitenkaan toteutettu, ja vuonna 1954 kasarmi päätettiinkin rakentaa entiselleen. Arkkitehti Aulis Blomstedtin johtamat jälleenrakennustyöt valmistuivat vuonna 1956, jolloin puolustusministeriö muutti tiloihin. Nykyinen rakennus on käytännössä 1950-luvun virastotalo Engelin suunnittelemien ulkoseinien sisällä. Alkuperäinen Fabianinkadun puoleinen siipi purettiin sotien jälkeen. Korttelia täydennysrakennettiin 1950-luvun lopussa järjestetyn suunnittelukilpailun pohjalta Viljo Revellin ja Heikki Castrénin suunnittelemilla moderneilla toimistorakennuksilla. Pääesikunnan rakennukset Fabianinkadun puolella valmistuivat vuosina 1961 ja 1965. Ne kuitenkin purettiin vuonna 2022, ja vuonna 2025 paikalle valmistui Suojelupoliisin uusi virastotalo. Korttelin keskellä oleva ruokala valmistui vuonna 1968. Kaartin kasarmi on nykyään valtakunnallisesti merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö. Sen lähellä on myös vuonna 1877 valmistunut Kaartin maneesina tunnettu rakennus, joka ei kuitenkaan ollut alkujaan osa samaa kasarmialuetta vaan erillinen ratsu- ja jalkaväen harjoitushalli. Katso myös Luettelo Helsingin kasarmeista Lähteet