Ratsuväkimuseo

Ratsuväkimuseo on Suomen ratsuväen historiaa ja perinteitä esittelevä sotahistoriallinen museo Lappeenrannassa. Museo on osa kulttuurihistoriallisesti arvokasta Lappeenrannan linnoitusta. Historia Ratsuväkimuseo perustettiin Lappeenrannan kaupungin ja Uudenmaan rakuunapataljoonan sekä ratsuväen perinneyhdistysten yhteistoiminnan tuloksena. Museo avattiin vuonna 1973 Lappeenrannan vanhimpaan yhä jäljellä olevaan rakennukseen. Rakennus rakennettiin vuonna 1772 venäläisen varuskunnan vartiotuvaksi. Myöhemmin rakennuksessa toimivat mm. vankilan myymälä, Lappeenrannan kaupungin museo ja yleisradion aluekeskus. Museon näyttelyt Museon näyttely esittelee suomalaisen ratsuväen historiaa alkaen 1600-luvun Ruotsin vallan aikaisista hakkapeliitoista aina nykypäivän perinteeseen asti. Pääpaino on Lappeenrannassa toimineissa ratsuväen joukoissa. Suomen Rakuunarykmentin (1889–1901) tulolla Lappeenrantaan oli suuri merkitys kaupungille. Rykmentti sijoittui nykyiselle Rakuunamäelle. Vuosina 1901–1917 kasarmialue oli venäläisen ratsuväen käytössä. Suomen itsenäistyttyä perustettiin vuonna 1921 Ratsuväkiprikaati, joka muodostettiin Uudenmaan Rakuunarykmentistä ja Hämeen Ratsurykmentistä. Luurankotakkiset ja punahousuiset rakuunat ja ratsumiehet hevosineen kuuluivat Lappeenrannan kaupunkikuvaan 1920-luvulta 1940-luvun lopulle asti. HRR jalkautettiin vuonna 1944 ja URR vuonna 1947, jolloin hevosten aika ratsuväessä päättyi. Vielä 2000-luvullakin perinneratsukot ratsastavat kesäisin luurankotakeissa ja puhahousuissa Lappeenrannassa. Vanhin aika, eli hakkapeliittojen historia, kolmekymmenvuotisen sodan aika 1618-1648, on esitetty vanhoin kuparipiirroksin ja Euroopan sotatantereita kuvaavina tauluina. Esineistöä tuolta ajalta ei ole esillä, muun muassa joukko-osastojen liput ovat Ruotsin vastaavissa museoissa. Vanhin näytteillä oleva ase, piilukkokivääri, on 1700-luvulta. Ratsuväkimuseon näyttelyssä kerrotaan sotaväen joukko-osastojen muodostumisesta sekä seurataan ratsuväen vaiheita aina siihen asti, kun asevelvollisuuslain säädökset astuivat voimaan. Suomen Rakuunarykmentin ajalta on esillä univormuja, valokuvia ja aseita, sekä muutakin materiaalia. Ratsuväellä oli tärkeä osuus Suomen itsenäisyyden alkuajan sotaväessä. Lappeenrannan varuskunta-alueelle sijoitettiin 1920- ja 30-luvuilla Uudenmaan rakuunarykmentti ja Hämeen ratsurykmentti. Tuolta ajalta näyttelyssä on esillä univormuja sekä kaikki ratsuväen käytössä viime ja tällä vuosisadalla olleet asetyypit ja joukko-osastojen liput sekä kokoelma erilaisia arvomerkkejä ja olkalaattoja. Näyttelyn yksi seinä on omistettu talvi- ja jatkosodille. Näyttelyssä on esillä myös hevosten hoito- ja lääkintävälineitä. Satulan tekoa ja eri satulamalleja esitellään käytössä olleiden aseiden ohella yksityiskohtaisesti. Valokuvin esitelty Lappeenrannan varuskunta-alue on viimeisiä ehjänä kokonaisuutena säilyneitä varuskunta-alueita Suomessa. Alueen kulttuurihistoriallinen arvo on huomattava. Se on yhtenäisesti rakennettu 1890-luvulla nimenomaan suomalaista ratsuväkeä varten. Lähteet