Ähtärin kirkko

Ähtärin kirkko on vuosina 1935–1937 rakennettu, arkkitehti Bertel Liljequistin suunnittelema tiilinen, rapattu päätytornillinen pitkäkirkko Ähtärissä. Edellinen, vuonna 1846 rakennettu järjestyksessä kolmas kirkko paloi salaman sytyttämänä 1935. Kirkon kuorin absidi on runkohuonetta hieman matalampi ja kapeampi. Sen erottaa muusta kirkkosalista kahden pylvään kannattama kasetoitu vyökaari. Alttaripäädyn kulmauksessa on matala satulakattoinen sakasti. Kirkon länsipäädyssä on 54 metriä korkeaan huippuun päättyvä torni, jonka kellot ovat vuosilta 1936 ja 1937. Runkohuoneessa on korkeat seinät, satulakatto ja kapeat segmenttipäätyiset ikkunat. Kirkkosalissa on kolme laivaa, sivulaivoissa on tasakatot ja keskilaivassa tynnyriholvi. Kirkkoa on korjattu vuonna 1966. Sen pinta-ala on 550 neliötä ja siellä on istumapaikkoja 850 hengelle. Edellisestä kirkosta peräisin olevan alttaritaulun Vuorisaarna on maalannut Wilho Sjöström vuonna 1906, malleina olivat ähtäriläiset ihmiset Ähtärinjärven maisemassa. Kirkon 26 + 3 -äänikertaiset urut on valmistanut Gebrüder Rieger vuonna 1937. Ähtärin seurakuntakeskus sijaitsee parin kilometrin päässä kirkosta, mutta kirkon vieressä on hautausmaa. Sen vuonna 1963 rakennettu siunauskappeli on arkkitehti Touko Saaren suunnittelema. Kirkkomaalla olevan Suomen sisällissodan muistomerkin on suunnitellut Alpo Sailo ja talvi- ja jatkosodan muistomerkin Ilmari Wirkkala. Lähteet Aiheesta muualla Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ähtärin kirkko Wikimedia Commonsissa Ähtärin seurakunta: Ähtärin kirkko Ähtärin kirkko paloi perustuksiaan myöten eilen illalla salaman sytyttämänä. Irtaimisto saatiin suurimmaksi osaksi pelastetuksi. Huono vedensaanti ja palokaluston puutteellisuus tekivät sammutustyön tehottomaksi, Aamulehti, 31.07.1935, nro 202, s. 1, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Salama polttanut Ähtärin kirkon, Laatokka, 03.08.1935, nro 90, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot