Mertaniemen voimalaitos

Mertaniemen voimalaitos on Lappeenrannan Suolahdessa sijaitseva Lappeenrannan Lämpövoiman voimalaitos. Mertaniemi 1 on otettu käyttöön vuonna 1975 ja sen sähköteho on 33 MW. Se oli Suomen ja Pohjoismaiden ensimmäinen maakaasuvoimalaitos. Mertaniemi 2 on otettu käyttöön vuonna 1977 ja sen sähköteho on 160 MW. Mertaniemi 1:ssä on yksi kaasuturbiini ja Mertaniemi 2:ssa on kaksi kaasuturbiinia sekä höyryturbiini. Laitoksen kaasuturbiinit ovat vuokrattuna Fingridille nopeaksi reserviksi kantaverkon häiriötilanteisiin. Voimalaitoksella on viisi kaukolämpökattilaa, jotka ovat yhteisteholtaan 150 MW. Voimalaitoksen pääpolttoaineet ovat maakaasu ja kevyt polttoöljy. Maakaasu tulee laitokselle maanalaista maakaasuputkea pitkin Suomen maakaasuverkosta. Kevyt polttoöljy tuodaan laitokselle maantiekuljetuksin säiliöautoilla. Lappeenrannan Energia ja sijoitusyhtiö Ardian rakentavat yhteistyössä 38,5 megawatin akkupohjaisen energian varastointijärjestelmän voimalaitoksen yhteyteen. Hankkeen toteuttaa Mertaniemen Sähkövarasto Oy, joka on Ardianin puhtaan energian rahaston ja Lappeenrannan Energian yhteisyritys. Sähköakkuvaraston kapasiteetti tulee olemaan vähintään 38 megawattituntia. Rakennustyöt alkavat keväällä 2024, ja varaston on määrä valmistua keväällä 2025. Voimalaitosyksiköt Lappeenrannan kaupunki kasvoi voimakkaasti 1970-luvulla kuntaliitosten seurauksena. Teetetty energiahuoltoselvitys ennusti sähkön ja kaukolämmön kulutuksen kasvavan tulevaisuudessa, joten kaupunki päätti vuonna 1972 rakentaa oman voimalaitoksen energiantuotantoa varten. Saman vuoden syksyllä perustettiin Imatran Voima Oy:n kanssa Lappeenrannan Lämpövoima Oy voimalaitoksen rakentamiseksi. Rakennustyöt Mertaniemessä alkoivat vuonna 1974. Mertaniemi 1 (MRT 1) otettiin kaupalliseen käyttöön vuoden 1975 alussa. Laitosyksikkö koostuu kaasuturbiinista, kahdesta kaukolämpökattilasta ja sähkökattilasta. Kaasuturbiinin, malliltaan FIAT TG 20 B, sähköteho on 33 MW ja polttoaineteho 120 MW. Sen pääpolttoaineena käytetään maakaasua ja varapolttoaineena kevyttä polttoöljyä. Aikaisemmin kaasuturbiinilla oli käytössä lämpöteholtaan 47 MW pakokaasulämmönsiirrin, jolla siirrettiin lämpöä kaasuturbiinista poistuvista savukaasuista kaukolämpöveteen. Vuodesta 2007 lähtien kaasuturbiini on ollut kantaverkkoyhtiö Fingrid Oyj:n nopeassa häiriöreservikäytössä. Kaasuturbiiniin kytketyn generaattorin, malliltaan GANZ OGB 930, nimellisteho on 44,5 MVA ja jännite 10,5 kV. Laitosyksikköön kuuluvat myös kaksi maakaasukäyttöistä Rauma-Repola Witermo -kaukolämpökattilaa, joiden kummankin teho on 15 MW, sekä Sulzer-sähkökattila, jonka teho on 40 MW. Uudessa ympäristölupahakemuksessa Mertaniemi 1:n nykyiset kattilat ja kaasuturbiini sekä aputiloja purettaisiin uuden moottorivoimalaitoksen tieltä. Käytöstä poistamisen jälkeen Mertaniemi 1:n alueelle jäävät toiminnot olisivat kaukolämpöpumppaamo, paineenpitojärjestelmä ja 40 MW:n sähkökattila. Uusi moottorivoimalaitos rakennettaisiin tuottamaan sähköä säätösähkömarkkinoille. Laitoksessa olisi neljä moottoriyksikköä, joiden yhteenlaskettu sähköteho on noin 43,1 MW ja kokonaispolttoaineteho noin 98,4 MW. Moottorivoimalaitoksen arvioidaan tuottavan vuosittain noin 86 GWh sähköä, ja sen arvioitu vuosittainen käyttöaika on noin 2 000 tuntia, vaihdellen sähkömarkkinoiden tarpeen mukaan. Polttoaineena käytetätäisiin maakaasua. Mertaniemi 2 (MRT 2) otettiin kaupalliseen käyttöön kesäkuussa 1977. Alun perin se toimi CHP-tuotantolaitoksena, jossa lämmöntuotanto oli pääosassa, ja siellä tuotettiin valtaosa Lappeenrannan kaukolämmöstä. Laitoksen alkuperäisessä kombiprosessissa kahden kaasuturbiinin (KT2.1 ja KT2.2), joiden kummankin sähköteho on 35 MW ja polttoaineteho 140 MW, lämmöntalteenottokattiloissa (LTO-kattilat) tuotettiin höyryä höyryturbiinille. Nämä lisäpoltolla varustetut LTO-kattilat toimivat kahdella painetasolla. Kaasuturbiinit käyttävät pääpolttoaineenaan maakaasua ja varapolttoaineena kevyttä polttoöljyä. Niihin kytketyt generaattorit ovat malliltaan GANZ OHB 930, ja niiden nimellisteho on 44,5 MVA ja jännite 10,5 kV. Kaukaan Voiman voimalaitoksen käyttöönoton myötä vuonna 2009 MRT 2:n käyttötarve peruskuormalaitoksena päättyi. Vuonna 2011 solmittiin käyttöoikeussopimus, jonka mukaisesti kaasuturbiinit muutettiin Fingridin valtakunnalliseen nopeaan häiriöreservikäyttöön. Vuoden 2012 aikana MRT 2:lla toteutettiin merkittäviä muutostöitä. Kaasuturbiinien, malliltaan FIAT TG 20 B2, saneeraukseen sisältyi automaation täydellinen uudistus, uusien pakokaasukanavien rakentaminen ja tehoreservin nopean käynnistyksen mahdollistaminen. Samanaikaisesti vanhat LTO-kattilat purettiin ja niiden tilalle kattilasaliin asennettiin kaksi uutta kaukolämpökattilaa (K3.1 ja K3.2). Nämä uudet KPA Unicon -vesiputkikattilat, joiden kummankin kaukolämpöteho on 40 MW, toimivat pääasiassa vara- ja huippukäytössä tehtävänä on turvata kaukolämpötuotanto. Niiden pääpolttoaine on maakaasu ja varapolttoaine kevyt polttoöljy. Kattiloiden hyötysuhde on 93-95 % kuormituksesta ja käytettävästä polttoaineesta riippuen, ja ne on varustettu low-NOx-polttimilla. Lähteet