Turun kasarmi (Helsinki)

Turun kasarmi oli Helsingin Kamppiin, silloisen Läntisen Henrikin­kadun (nyk. Mannerheimin­tien) varrelle vuonna 1833 valmistunut suuri venäläisen sota­väen kasarmirakennus. Ennen rakentamista Kampin aluetta käytettiin jo Ruotsin vallan aikana sota­väen leiri- ja harjoitus­alueena, joka tunnettiin nimellä Campements­plats, mistä kaupungin­osan nimikin johtuu. Myöhemmin alue oli Suomen Kaartin käytössä, kunnes alue tuli Helsinkiin sijoittuneen venäläisen sota­väen käyttöön. Rakentaminen Turun kasarmi rakennettiin vuosina 1830–1833 nykyisen Lasipalatsin paikalle, joka silloin oli varsinaisen kaupunkialueen laidalla, lähellä Espoon tullia, josta alkoi Turkuun johtanut maantie. Sitä ennen olivat Helsinkiin sijoitetut sota­väen­osastot toimineet pääasiassa Katajanokan Merikasarmissa, joka nyt siirtyi kokonaan merivoimien, Suomen meriekipaasin käyttöön. Kasarmin alkuperäiset piirustukset laati Carl Ludvig Engel, mutta se rakennettiin Nikolai Sinebrychoffin urakoimana. Kasarmin päärakennuksen länsi- ja lounais­puolelle rakennettiin vähitellen koko joukko sivu­rakennuksia, joiden väliin, nykyisen Narinkkatorin paikkeille, sijoitettiin myös suuri harjoitus­kenttä. Tuhoutuminen ja jatkokäyttö Suomen sisällissodan aikana, Helsingin valtauksen yhteydessä 12. huhtikuuta 1918, Turun kasarmi syttyi tuleen ja tuhoutui lähes täysin.. Tämän jälkeen sitä ei enää jälleen­rakennettu, vaan sen purkutyöt aloitettiin seuraavana vuonna, joskin osa raunioista pysyi paikoillaan 1930-luvulle saakka. Kasarmin läheisyydessä sijainneet, jäljelle jääneet sivurakennukset olivat 1920-luvulla Suomen puolustusvoimien käytössä, ja niissä toimivat muun muassa Uudenmaan rakuunarykmentti, komennuskomppania ja kenttätykistörykmentti 1. Myöhemmin nekin on melkein kaikki purettu, esimerkiksi eräät Fredrikin­kadun varrella olleet tiili­rakennukset kuitenkin vasta 1950-luvulla. Jäljellä on enää ainoastaan päärakennuksen länsipuolella sijainnut talousrakennus, nykyinen Kulttuurikasarmi, joka toimi vuodesta 1935 lähtien Kampin keskuksen valmistumiseen saakka 2005 Helsingin linja-autoasemana. Myöhemmin siinä on toiminut muun muassa kaupunki­suunnittelu­viraston näyttely­huoneisto Laituri, ennen kuin se vuonna 2023 peruskorjauksen jälkeen avattiin viihde- ja tapahtumakeskuksena. Kasarmin harjoituskenttä oli 1930-luvulla käytössä urheilukenttänä ja luistinratana. Valtio luovutti Turun kasarmin tontin vaihto­kaupalla Helsingin kaupungille vuonna 1934. Seuraavana vuonna sen tuhouduttua rakennettiin alkujaan väli­aikaiseksi tarkoitettu Lasipalatsi. Lähteet Aiheesta muualla Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Turun kasarmi (Helsinki) Wikimedia Commonsissa Häviävää Helsinkiä - Turun kasarmin raunioita hajoitetaan, Suomen Kuvalehti 22.02.1919, nro 8, s. 15, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Hävinnyttä Helsinkiä, Helsingin Sanomat, 07.04.1935, nro 94, s. 11, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Turun kasarmin raunioita hajoitetaan. Löytyykö niistä jotakin mielenkiintoista?, Helsingin Sanomat, 22.05.1935, nro 136, s. 5, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot Onko Turun kasarmin raunioissa kätkössä kirkkokalleuksia? Eräs mukana ollut kertoo elämästä kasarmissa ennen sen valloitusta, Helsingin Sanomat, 23.05.1935, nro 137, s. 7, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot V. Turunen : Mitä kätkeytyy Turun kasarmin raunioihin? Silminnäkijä kertoo kasarmin valloituksesta 1918, Hakkapeliitta, 11.06.1935, nro 24, s. 12, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot