Iitti

Iitti (ruots. Itis) on Suomen kunta, joka sijaitsee Päijät-Hämeen maakunnan kaakkoisosassa. Kunnassa asuu 6 329 ihmistä, ja sen pinta-ala on 687,09 km², josta 97,22 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 10,73 asukasta/km². Ennen vuotta 2021 Iitti kuului Kymenlaakson maakuntaan. Iitin kunta on Jaalan kunnan, Orimattilan kunnan ja Artjärven entisen kunnan tapaan kuulunut ennen Uudenmaan lääniin. Iitin kunta siirrettiin entisen Viipurin läänin länsiosaan Pariisin 1947 rauhansopimuksen jälkeen 1945 perustettuun Kymen lääniin. Maantiede Iitin kuntakeskus on valtatie 12:n varrella oleva Kausala, jossa sijaitsee muun muassa rautatieasema. Iitin kirkonkylä sijaitsee pohjoisempana. Sitä ympäröi lännessä Iitin Kirkkojärvi, idässä Urajärvi ja pohjoisessa Pyhäjärven Pelinginselkä. Iitin naapurikunnat ovat Heinola, Kouvola (Elimäki, Kuusankoski ja Jaala vuoteen 2008), Lahti (Nastola vuoteen 2015), Lapinjärvi ja Orimattila. Historia Iitin kirkkopitäjä perustettiin vuonna 1539 Hollolan kirkkopitäjästä silloisten Hollolan, Lappeen ja Vehkalahden kirkkopitäjien ja Hämeen ja Karjalan raja-alueelle. Vuosina 1743–1812 Ruotsin ja Venäjän raja kulki Iitin itäpuolitse. Riihimäki–Pietari-radan rakentaminen 1860-luvun lopulla vaikutti siihen, että Iitin kirkonkylä jäi syrjään ja Kausalasta alkoi muodostua kunnan keskustaajama. Iitistä on erotettu Valkeala (1640), Jaala (1879) ja osittain Kuusankoski (1921). Kuusankosken itsenäistymisen myötä Iitti menetti suurimman osan teollisuusseuduistaan. Iitti kuului aiemmin Uudenmaan lääniin, kunnes se siirrettiin vuonna 1948 osaksi Kymen lääniä ja Kymenlaakson maakuntaa. Iitin kunnanvaltuusto hyväksyi vuonna 2011 kunnanhallituksen esityksen, jonka mukaan Iitti siirtyisi Kymenlaakson maakunnasta Päijät-Hämeen maakuntaan. Yksi peruste siirrolle on se, että Iitti kuuluu jo Päijät-Hämeen sosiaali- ja terveysyhtymään. Maankäytöstä vastaavan ympäristöministeriön mielestä Iitti suuntautuu selkeästi Kymenlaaksoon ja Kouvolan seutuun. Asiasta teki lopullisen päätöksen valtioneuvosto, joka hylkäsi Iitin ehdotuksen maakuntajaon muuttamisesta toukokuussa 2015. Kielteisen päätöksen seurauksena Iitin kunta järjesti syyskuussa 2015 neuvoa-antavan kansanäänestyksen maakunnan vaihdoksesta, jossa 90,78 % äänestäneistä kannatti Iitin siirtymistä Päijät-Hämeen maakuntaan. Toukokuussa 2016 valtioneuvosto lopulta hyväksyi Iitin siirtymisen Päijät-Hämeen maakuntaan vuoden 2019 alussa osana suunniteltua sote-uudistusta. Sipilän hallituksen hajottua Iitin ja neljän muun kunnan sote-uudistukseen liitetyt maakunnanvaihdokset kaatuivat. Lopulta Rinteen hallitus päätti elokuussa 2019 siirtää Iitin ja muut neljä kuntaa haluamiinsa maakuntiin. Iitti siten liittyi Päijät-Hämeen maakuntaan 1.1.2021. Vuoden 2022 aluevaaleissa valittiin kolme iittiläistä valtuutettua Päijät-Hämeen aluevaltuustoon. Iitin lääni- ja maakuntahistoria Hämeen lääni (1634–1831) Uudenmaan lääni (1831–1948) Kymen lääni (1949–1997) Etelä-Suomen lääni (1997–2009) Kymenlaakson maakunta (1997–2021) Päijät-Hämeen maakunta (2021–) Koulutus ja kulttuuri Perusopetus Iitin alakouluja ovat Iitin kuntakeskuksessa Kausalassa oleva Kausalan koulu Valtatie 12:n varrella, Vuolenkoskella oleva Vuolenkosken koulu ja Haapa-Kimolassa oleva Haapa-Kimolan koulu. Iitin yläkoulu sijaitsee Kouvolan ja Lahden välisen rautatien varrella Kausalassa. Toinen aste Kausalassa sijaitsee Iitin lukio, joka tarjoaa lukiokoulutusta iittiläisille ja lähikunnista tuleville opiskelijoille. Ammatillista koulutusta annetaan Kouvolan kaupungissa, jossa toimii Kouvolan ammattiopisto (Eduko), sekä Lahden kaupungissa Koulutuskeskus Salpauksessa. Iitistä on mahdollista myös käydä musiikkialan ammattiopintoja Lahden konservatoriossa. Korkea-aste Iitissä ei ole korkeakoulutason koulutustarjontaa, mutta Iittiä lähimmät yliopistot ovat LUT-yliopisto Lahdessa ja Lappeenrannassa, Aalto-yliopisto Espoossa ja Helsingin yliopisto Helsingissä. Lähimmät ammattikorkeakoulut ovat Lahdessa toimiva LAB-ammattikorkeakoulu sekä Kouvolassa, Kotkassa, Mikkelissä ja Savonlinnassa toimiva Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu. Kirjastot Kausalassa toimii Iitin kirjasto. Musiikkikoulutus Iitin kunta on sopimuskuntana pääosin Kouvolassa toimivassa Pohjois-Kymen musiikkiopistossa, joka tarjoaa taiteen laajaa perusopetusta sekä Lahdessa toimivassa taiteen laajaa perusopetusta ja musiikkialan ammattikoulutusta tarjoavassa Lahden konservatoriossa. Musiikkitapahtumat Iitin kirkonkylällä järjestetään vuosittain kesäkuussa Iitin musiikkijuhlat, joilla esitetään sekä länsimaista taidemusiikkia että kevyempää musiikkia. Liikenne Iitin kuntaa halkoo itä-länsisuunnassa valtatie 12, joka on kunnan alueella pääosin kapea kaksikaistainen tie lukuun ottamatta lyhyitä keskikaiteellisia osuuksia. Valtatie 12 kulkee Kausalan taajaman läpi, ja Väyläviraston tarkoituksena olisikin parantaa tie jatkuvaksi keskikaiteelliseksi ohituskaistatieksi, mihin sisältyisi muun muassa Kausalan ohitustien rakentaminen. Iitin kunnan alueella kulkee kolme eri seututietä: 360 Kausalasta Elimäelle, 362 Kausalasta Iitin kirkonkylän kautta Kimolaan ja Vuolenkoskella lyhyen matkaa seututie 363. Kunnan alueella kulkevia nelinumeroisia yhdysteitä ovat 1731, 3136, 3601, 3603, 3621, 3622, 3623 ja 3631. Kausalan rautatieasemalla pysähtyy kaikki Lahden ja Kouvolan väliset O- ja Z-lähijunat, joista on yhteys Lahden kautta Helsinkiin ja Riihimäelle joko vaihdon kanssa tai ilman. Kausalassa Ravilinnan kohdalla pysähtyy joka päivä yksi OnniBusin C12-linjan bussi suuntaansa. Kouvolan ja Kausalan välillä ajetaan muutama paikallisbussivuoro. Muuta ylikunnallista bussiliikennettä Iitin kunnan alueella ei ole, vaikka Iitti kuuluu Lahden seudun liikenteeseen. Iitin kunnan sisällä on koulukyytien yhteydessä toimivaa asiointiliikennettä Kausalan ja muun kunnan välillä. Liikunta ja vapaa-aika Iitin kuntakeskuksessa, Kausalassa valtatien 12 varrella sijaitsee Ravilinnan urheilukeskus. Siellä sijaitsee ravirata, yleisurheilukenttä, liikuntahalli, kuntosali sekä muita liikuntatiloja ja vuonna 2013 valmistunut Iitin jäähalli. Tämän lisäksi mm. Iitin yläkoululla ja Kausalan koululla on omat liikuntasalit. Myllytöyryssä, Kausalassa sijaitsee Hiihtomajan alue, jonka ympäristössä on iso kuntopolkujen verkosto ja kunnan kuntoportaat sekä talvisin hiihtoladut ja pulkkamäet. Kausalan pohjoispuolella lähellä Iitin kirkonkylää, Radansuussa Urajärven rannalla sijaitsee Iitti Golf -niminen golfkeskus ja uimaranta sekä leirintäalue. Radansuun alueella sijaitsee majoituspalveluina Radalla Resort ja Lomakivi. Kirkonkylältä pohjoiseen sijaitsee Hiidensaaren luonnonsuojelualue ja Hiidenvuori, jotka ovat luonnonnähtävyyksiä. Hiidenvuori nousee noin 60 metriä Pyhäjärven yläpuolelle, ja sen huipulta on laajat näkymät. Iitin alueella Tillolassa sijaitsee Suomen ensimmäinen korkeatasoisiin moottoriurheilukilpailuihin soveltuva moottorirata KymiRing. KymiRingin radalla tullaan ajamaan muun muassa MotoGP-luokan Suomen osakilpailu vuonna 2022. Kaavoitus Iitin kunnan alueella on voimassa oleva asemakaava Pohjanmäen, Kausalan, Sorronniemen ja Vuolenkosken Koskenrannan alueilla. Kunnan alueella on erillisiä ranta-asemakaavoja yhteensä 21 kappaletta. Kunnan alueella on kaksi osayleiskaavaa: Kausala-Kirkonkylän osayleiskaava, joka käsittää Kausalan, Radansuun ja Iitin kirkonkylän alueen, sekä Perheniemen tuulivoimapuiston osayleiskaava. Kunnassa on kolme rantayleiskaavaa: Kymijoki-Konnevesi, Pyhäjärvi-Leininselkä-Urajärvi ja Kymijoki-Mankala. Päijät-Hämeen maakuntakaava 2014 ei ole voimassa Iitin kunnan alueella, vaan Iitissä on voimassa aikaisemman maakunnan Kymenlaakson vaihemaakuntakaavat. Iitin kunta on mukana Lahden kaupunkiseudun MAL-sopimuksessa vuosille 2021–2031. Väestö Väestönkehitys Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen. Taajamat Vuoden 2024 lopussa Iitissä oli 6 401 asukasta, joista 3 761 asui taajamissa, 2 530 haja-asutusalueilla ja 110:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Iitin taajama-aste on 59,8 %. Iitin taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Seurakunnat Vuoden 2018 aluejaon mukaan Iitissä toimii luterilainen Iitin seurakunta. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Iitin alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta. Roomalaiskatolisen kirkon osalta Iitti kuuluu Pyhän Ursulan seurakunnan alueeseen. Kyseinen seurakunta on osa katolisen kirkon Helsingin hiippakuntaa. Sekä ortodoksit että katolilaiset toimivat ilman kirkkorakennusta. Kylät Tässä on lueteltu Iitin rekisterikylät. Niiden perässä on niihin kuuluvat osakylät tai merkittävän kokoiset alueet. Iitissä on 19 rekisterikylää. Haapakimola Kauramaa Jokue Leininkulma Lapinkulma Kausala Karjalaiskylä Kaivomäki Torinmäki Pentinmäki Konttila Kansanmäki Laineenpelto Teilimäki Ainola Aholanpelto Holstila Mikkolanpelto Karkenperi Kimola (itse Kimolan kyläkeskus sijaitsee Kouvolan Jaalan puolella) Väärtti Haukkala Hiidensaari Iitin kirkonkylä Sorronniemi Koliseva Koskenniska Lyöttilä Kymentaka Nirvinen Metsäkylä Muikkula Niinimäki Tillola Kuukso Perheniemi Erottaja Kurri Metsälä Radansuu Myllytöyry Haravakylä Pohjanmäki Jänispaju Saaranen Sitikkala Säyhtee Sääskjärvi Sampola Hiisiö Kujansuu Metsämäki Rieska Taasia Tapola Mankala Perä-Mankala Marjokangas Vuolenkoski Huutotöyry Kalaksue Supinkulma Postinumeroalueet Tässä on lueteltu Iitin postinumeroalueet. Väkiluku on vuoden 2024 mukainen. Asteriskillä (*) merkityt alueet ulottuvat myös toisen kunnan alueelle. Kahdella asteriskillä (**) merkityt alueet kuuluvat vain pieniltä osin Iitin alueelle. Tunnettuja iittiläisiä Aune Haarla (1923–1976), toimittaja Aimo Halila (1912–1998), professori Viljo Heino (1914–1998), kestävyysjuoksija Albert Järvinen (1950–1991), kitaristi Rosa Kettumäki (s. 1991), toimittaja Rakel Kurkela (1920–1999), apulaisprofessori Lasse J. Laine (1946–2023), tietokirjailija Juhani Linnoinen (s. 1933), diplomi-insinööri ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos Salomon Majander (1822–1886), pappi, kristillinen kirjailija ja suomentaja Harri Marstio (1957–2019), muusikko Olavi Martelius (1910–1987), kauppaneuvos Pekka Mäkelä (1913–2002), yrittäjä ja yritysjohtaja, teollisuusneuvos Juhani Niemelä (s. 1941), näyttelijä Kaarlo Partanen (1915–2006), raviohjastaja ja -valmentaja, ravihevosten kasvattaja ja raviurheiluvaikuttaja Mikko Pesälä (s. 1938), poliitikko Lauri Saari (1893–1988), teollisuusneuvos Vihtori Simonen (1882–1951), toimittaja ja kirjailija Pentti Suppala (1904–1975), kauppaneuvos Anders Johan Sjögren (1794–1855), historioitsija Olga Temonen (1978–2025), näyttelijä, tuottaja Tuukka Temonen (s. 1975), muusikko, ohjaaja, tuottaja Antti Törneroos (”Tuokko”, 1835–1896), runoilija Aino Valli (1902–1987), murretutkija Hella Wuolijoki (1886–1954), kirjailija Kulttuuri Murre Iitin alueella puhutun kielen perustana on kaakkoishämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Iitin murre muodostaa kaakkoishämäläisen murteen Iitin ryhmän. Ruokakulttuuri Iitin pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla lampahkäppä, potaattiloota, kaalinlehdellä paistettavat ruispuolukkaleivonnaiset lehikäiset luumukiisselillä sekä juustokehässä paistettava Iitin juusto. Katso myös Luettelo Iitin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä Lähteet Aiheesta muualla Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Iitti Wikimedia Commonsissa Iitin kunnan kotisivut Tilastokeskus – Iitin avainluvut Kuvia ja vähän tekstiäkin Iitistä, Jukkajoutsi.com Iitin pitäjän 400-vuotisvaiheita. 1700-luvulla oli Iitti "Venäjän" rajapitäjänä, Helsingin Sanomat, 12.08.1939, nro 214, s. 3, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot