Tekemäjärvi

Tekemäjärvi on Päijät-Hämeessä Orimattilassa Mustajärven ja Aittojoen välissä sijaitseva järvi. Maantietoa Tekemäjärvi on 910 metriä pitkä, 590 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 50 hehtaaria. Se sijaitse kallioisen mäkimaaston painanteessa ja sitä ympäröi leveä kosteikkovyöhyke. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä ja järvi on yhtä vapaa-ajan asuntoa lukuun ottamatta autio. Kosteikkovyöhykkeelle ulottuu kaksi peltopalstaa. Valtatie 4 ohittaa järven sen itäpuolelta ja Lahden oikorata sen länsipuolelta Järven pohjoisrantaan johtaa kaksi yksityistietä. Luontoarvoja Tekemäjärvi ja sen rantaluhdat muodostavat Tekemäjärven luonnonsuojelualueen (YSA202009, 34,5 hehtaaria). Se on perustettu yksityismaille vuonna 2005. Järven rannat ovat leveää hetteikköä ja luhtaa. Lintujen tarkkailua voi tehdä etelärannan venevalkamasta käsin. Äänimaailma häiriintyy moottoritieltä kantautuvasta liikenteen melusta. Järvellä pesivät säännöllisesti ainakin härkälintu, nokikana, kurki ja joutsenet. Vesistösuhteet Tekemäjärvi sijaitsee Porvoonjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 18) Luhdanjoen valuma-alueella (18.05), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (18.054) se kuuluu. Sen koillisrantaan tulee Hanijärvestä alkava puro ja eteläpäähän Mustajärvestä alkava oja. Tekemäjärven laskuoja Tekemäjärvenoja alkaa pohjoisrannasta ja se virtaa Aittojoen kautta muuttuen Myllyojaksi ennen yhtymistään Luhdanjokeen Luhtikylässä. Järven vedenpinnan korkeus on 84,3 metriä mpy. (N2000). Historiaa Vuosina 1855–1856 julkaistussa Kalmbergin kartastossa on järvi piirretty autioksi erämaajärveksi, jonka rannoilta ei ole raivattu edes niittymaita. Järven karttanimeksi on kirjoitettu ”Täkämäjärvi” ja sen laskujoki on ”Hakajoki”. Sen koillispuolella sijaitsee ”Hanijärvi” ja eteläpuolella ”Kalkijärvi”. Vuosina 1870–1907 julkaistun Senaatin kartaston Orimattilan karttalehdellä (katso oikealla) vastaavat karttanimet ovat ”Takamaanjärvi” ja eteläpuolella sijaitsevat ”Walki-järvi” ja ”Mustajärvi”. Järven ympäristössä on nyt asutusta ja niittyjä. Vuonna 1912 julkaistussa Lahden seudun taloudellisessa kartassa on järven karttanimi ”Tekemäjärvi”. Järvelle ei ole merkitty asutusta, mutta itäpuolella on laaja niittymaa ja lännessä on joenvarsi raivattu niityksi. Järven itäpäässä on leveä lahdelma, joka nykyjärveltä puuttuu. Vuoden 1963 peruskartassa on järven ympäristössä ainakin viisi maatilaa peltomaineen. Järven rantoja kiertää suo- ja kosteikkovyöhyke, jota kiinteistöalueiden rajat kiertävät. Vaikuttaa siltä, että järven vedenpintaa olisi laskettu. Itään työntyvä lahdelma on täyttynyt vesikasvillisuudesta. Osa kaakkoispuolen rantapelloista on metsitetty vuoden 1978 kartassa. Vuonna 1985 valmistui valtatien 4 moottoriliikennetien osuus Mäntsälästä Lahteen, jolloin järven itäpuolisia Mustajärven kylän peltomaita metsitettiin ja ranta-asutus väheni . Lahden oikorata valmistui vuonna 2006 . Huomautuksia Lähteet