Kyynäröinen (Hämeenlinna, Ahoinen)

Kyynäröinen on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa ja Lopella Ahoisten kylän lähellä sijaitseva järvi. Maantietoa Järven pinta-ala on 36 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvi on matala ja vesikasvillisuuden valtaama. Sen rantaviivan pituus on 3,9 kilometriä ja järven rannat ovat puoliksi metsämaata ja peltoa. Järven lähiympäristössä sijaitsee kaksi maatilaa ja sen rannoille on rakennettu 13 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Ahoisten ja Juhalan yhdistävältä tieltä. Hämeenlinnan raja kulkee järven eteläosan ylitse, jolloin suurempi osa siitä kuuluu Hämeenlinnaan. Vesistösuhteet Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 92,8 metriä mpy. Siihen laskee viisi suo- tai pelto-ojaa ja sen oma laskuoja lähtee järven itärannasta ja laskee Lairoon Ootanjoen suuhun. Laskuoja on samalla kuntaraja. Historiaa Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Kynärä järvi”. Sen laskujoki laski Lairon pohjoispäähän lähelle nykyistä laskupaikkaa. Ootanjoen ja järven välinen kannas oli raivattu niityksi, samoin olivat monet itärannat. Muuten järvi oli asumaton. Järvessä tehtiin 1930-luvulla järvenlasku, jossa vedenpintaa alennettiin noin metrillä . Vuoden 1961 peruskartassa olivat järven rannat merkitty kosteikoiksi. Rannoilta oli lohottu pieniä tontteja, joissa oli seuraavassa vuoden 1979 kartassa joitakin mökkejä. Vuoden 1989 kartassa erottuu mökkirantoihin tehdyt avoveden ruoppaukset. Luontoarvoja Järvi kuuluu Natura 2000-hankkeen suojelualueisiin (FI0339002), jossa se on valtakunnallisesti arvokas lintujärvi. Suojelualueen rajat seuraavatkin järven rantoja. Eläimistö Kyynäröisen ja sen lähialueella elää esimerkiksi naurulokki, pikkulokki, kurki, laulujoutsen, pikkulepinkäinen, tuulihaukka, kalatiira, luhtahuitti, liro, suokukko, härkälintu, sääksi, jouhisorsa, heinätavi, kaulushaikara, tukkasotka sekä ruskosuohaukka. Järven saaliskaloja ovat olleet särki, sorva, ruutana, suutari, ahven ja hauki. Järvestä oletettavasti hävinneitä lajeja ovat: täplärapu sekä lahna. Katso myös Luettelo Suomen Natura 2000 -alueista Lähteet