Korsnäs

Korsnäs on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjanmaan maakunnassa. Kunnassa asuu 1 984 ihmistä. Sen pinta-ala on 1 424,71 km2, josta 3,77 km2 on sisävesistöjä ja 1 184,68 km2 merialueita. Väestötiheys on 8,4 asukasta/km2. Korsnäsin naapurikunnat ovat Maalahti ja Närpiö. Kunta oli 1. tammikuuta 2015 asti yksikielisesti ruotsinkielinen kunta, kunnes siitä tuli kaksikielinen. Korsnäs on väkiluvultaan Pohjanmaan maakunnan pienin kunta, joka ei ole kaupunki. Korsnäsin vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers ja se on vahvistettu vuonna 1968. Nimen alkuperä Kansanperinteen mukaan nimi Korsnäs eli Ristiniemi on peräisin ristiretkiajalta. Vaikka Korsnäsin on joskus mainittu olleen maailman ruotsinkielisin kunta, sillä on myös suomenkielinen historia. Rannikolla sijaitsee kalastuksestaan tunnettu Moikipään kylä, joka tunnettiin tällä nimellä (muodossa Moikipe) keskiajalta lähtien, josta ruotsinnos Molpe on muokkautunut. Suomenkielistä alkuperää on myös Taklax-nimi, joka on aikoinaan ollut muodossa Takalaksi. Laksi on vanhassa suomen kielessä tarkoittanut lahtea. Ruotsinkielisen Korsnäs-nimen sijaan paikkakunnasta on suomen kielessä käytetty aiemmin muotoa Korsnääsi. Sitä vanhempi nimimuoto on ollut Korsneesi ja myös suomenkielinen nimi Ristitaipale on ollut käytössä. Historia Korsnäsin alue nousi merestä varsin myöhään, eikä alueella ole tehty esihistoriallisia löytöjä. Varhaiskeskiajalla alueelle saapui satakuntalaisia erämiehiä, jotka olivat pääosin metsästäjiä ja kalastajia. Eräasutus väistyi kuitenkin Ruotsista saapuneen uudisasutuksen myötä. Korsnäs kuului aluksi hallinnollisesti Satakuntaan osana Närpiön suurpitäjää. Korsnäsin saarnahuonekunta perustettiin viimeistään 1442, jolloin Korsnäs mainitaan ensimmäisen kerran virallisissa asiakirjoissa. Korsnäsin ensimmäinen kirkko rakennettiin 1400-luvulla ja se tunnettiin merenkulkijoiden uhrikirkkona. 1500-luvulla rantakylien väestö kävi kauppaa Pohjanlahden poikki. Kauppatuotteisiin kuuluivat tuolloin terva, nahka ja kala. Myöhemmin asutus levisi rantakylistä myös metsämaille. Kappeliseurakunnaksi Korsnäs tuli 1604 ja vuosina 1661–1663 rakennettiin uusi kaksitorninen kirkko pelkästään lahjoitusvaroin. Korsnäsin asukasluku alkoi kasvaa vasta 1800-luvulla ja Korsnäsistä tuli itsenäinen seurakunta vuonna 1861. Nykyinen Korsnäsin kirkko on valmistunut vuonna 1831. 1900-luvun vaihteesta Korsnäsistä muutti Yhdysvaltoihin lähes 2000 henkeä. Korsnäs itsenäistyi Närpiön suurpitäjästä omaksi kunnakseen vuonna 1887. Korsnäsin eteläisimmät kylät, Töjby ja Träskböle siirtyivät takaisin Närpiöön vuonna 1973. Moikipään Breskäretin alueelle rakennettiin vuonna 1991 Suomen ensimmäinen neljällä tuuliturbiinilla varustettu tuulivoimapuisto. Maantiede Korsnäs on Manner-Suomen läntisin kunta. Rannikko on kivistä ja karua. Vielä 2 000 vuotta sitten nykyisen Korsnäsin alue oli veden alla. Sisemmissä osissa kuntaa on paljon suota ja metsää. Korsnäsiin kuuluu kolme suurta saarta, Bredskäret, Halsön ja Södra Björkön. Korsnäsin kunnan alueella on 11 järveä. Nimetyistä järvistä suurimmat ovat Stockgrundsfladan, Storsundet ja Stenträsket. Kokonaan tai osittain Korsnäsin alueella olevia Natura-kohteita ovat Närpiön saaristo, Merenkurkun saaristo, keidas- ja aapasuoalue Degermossen ja Hinjärvi, jolla on huomattava merkitys vesilintujen kannalta, mutta myös kalatalous- ja virkistyskäyttöarvoa. Arkkitehtuuri Korsnäsissä on pidetty yllä perinteitä. Vielä 1930-luvulla kirkonkylän uudet rakennukset toteutettiin 1700-luvun suunnittelun pohjalta. Nykyisin Korsnäsin kirkonkylä on levinnyt nauhamaisesti seuraten rantatietä ja vanhaa kylätietä tasangolla. Korsnäsin vanhasta kulttuurista kertoo myös kirkkorakennukset. Korsnäsin kirkko on puinen ristikirkko, joka rakennettiin vuosina 1830–1831 Carl Ludvig Engelin piirustusten pohjalta. Vuonna 1747 rakennettu kellotapuli on todennäköisesti kunnan vanhin säilynyt rakennus. Korsnäsin vanha seurakuntatalo toimii nykyisin kirkkomuseona. Kylät Bjurbäck, Harrström, Korsbäck, Korsnäs, Moikipää (Molpe) ja Taklax. Träskböle, Töjby ja Överträsk kuului ennen jakautumaa Korsnäsiin mutta liitettiin myöhemmin Närpiöön. Joistakin kylistä on 1900-luvun alussa käytetty suomenkielisiä nimiä, esimerkiksi Taklaxista nimeä Taaklahti. Taajamat Vuoden 2017 lopussa Korsnäsissä oli 2 154 asukasta, joista 1 436 asui taajamissa, 702 haja-asutusalueilla ja 16:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Korsnäsin taajama-aste on 67,2 %. Korsnäsin taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken: Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Talous Talousalueena Korsnäs kuuluu Vaasan seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 47 978 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa korkeampi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa 11. suurin. Korsnäsissä oli vuonna 2022 yhteensä 604 työpaikkaa ja kunnassa asui 867 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 49,6 prosenttia. Korsnäsin työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 64,4 prosenttia, jalostuksen 19,0 prosenttia ja alkutuotannon 13,9 prosenttia. Korsnäsin työpaikkaomavaraisuus on 69,7 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 78,6 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 8,0 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Korsnäsissä on 133,4 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden. Yritykset Korsnäs on tunnettu runsaasta yrityskannastaan. Kunnassa on noin 300 yritystä, ja noin puolet asukkaista työllistyy omassa tai perheyrityksessä. Korsnäsin suurimpia toimialoja ovat teollisuus, palvelut sekä turkistarhaus ja maanviljely. Korsnäsin suurimpia yrityksiä ovat ihohoitotuotteiden valmistaja Dermoshop, vihannesten pakkaamo K Hultholm sekä metallin alihankkija Profiweld. Korsnäsin suurimpiin yritystuloverojen maksajiin kuului vuonna 2021 myös puutarhakylpylöitä valmistava SpaDealers sekä veneiden perämoottorikauppaa tekevä Mr. Motors Korsnäs. Korsnäsissä toimi vuosina 1958–1972 Korsnäsin kaivos, josta saatiin lyijyä sekä jonkin verran lantanoideja. Liikenne Korsnäsin keskustaajaman sekä Moikipään ja Harrströmin kylien lävitse kulkee osoitenimellä Rantatie (ruots. Strandvägen) kulkeva seututie 673. Moikipään kylän kohdalla tiestä erkanee yhdystie 6732 (Meritie) Maalahden kunnassa sijaitsevalle Bergön saarelle. Korsnäsistä lähin henkilöliikenteen rautatieasema sijaitsee Vaasassa. Väestö Korsnäsin asukasluku on yhteensä 1 984 asukasta. Korsnäsin asukasluku pysyi tasaisesti yli 2 200 asukkaan aina 2010-luvun vaihteeseen, minkä jälkeen asukasluku kääntyi tasaiseen laskuun. Vuonna 1973 Korsnäsin eteläisimmät kylät, Töjby ja Träskböle liittyivät takaisin Närpiöön. Oheisessa kuvaajassa on esitetty Korsnäsin väestönkehitys vuosittain vuodesta 1972 lähtien. Käytetty kuntajako vastaa nykyisin voimassa oleva jakoa. Tilastokeskuksen vuoden 2024 väestöennusteen mukaan Korsnäsin asukasluku jatkaa maltillista laskua. Väestöennusteen mukaan Korsnäsin väkiluku olisi vuonna 2030 noin 1 924 asukasta, vuonna 2035 noin 1 872 asukasta, vuonna 2040 noin 1 832 asukasta ja vuonna 2045 noin 1 808 asukasta. Asuminen Korsnäsin suosituin asumismuoto on omakotitalo, jossa asuu valtaosa kunnan asuntokunnista (83,4 % vuonna 2024). Toiseksi suosituin asumismuoto on rivitalo, jossa asuu noin 15,4 prosenttia asuntokunnista. Kerrostaloissa asuu noin 1,2 prosenttia asuntokunnista. Yksinasuvien osuus Korsnäsin asuntokunnista on 36,1 prosenttia eli noin 325 asuntokuntaa. Kahdestaan asuvien osuus on 37,1 prosenttia eli noin 335 asuntokuntaa. Kolmen asukkaan asuntokuntia on 11,5 prosenttia eli noin 110, 4–6 asukkaan asuntokuntia 15,0 prosenttia eli noin 135 ja seitsemän tai useamman asukkaan asuntokuntia 0,3 prosenttia eli yhteensä kolme. Kieli ja etnisyys Korsnäs on kaksikielinen kunta. Vuoden 2025 lopussa Korsnäsin väestöstä enemmistönä 83,0 prosenttia asukkaista puhuu ruotsia ja 3,7 prosenttia puhuu suomea. Vieraskielisten osuus väestöstä on 13,4 prosenttia. Korsnäsisssä asuvia ulkomaan kansalaisia on 8,8 prosenttia. Korsnäs on Manner-Suomen toiseksi ruotsinkielisin kunta Luodon jälkeen. Korsnäs oli pitkään Suomen ruotsinkielisin kunta. Vuonna 1999 sen asukkaista 97,2 % oli ruotsinkielisiä. Samana vuonna siellä asui 13 henkeä (0,6 % asukkaista), joiden äidinkieli oli jokin muu kuin suomi tai ruotsi. Vuonna 2011 näitä oli 185 (8,2 %). Samassa ajassa suomenkielisten määrä on kasvanut noin yhden prosenttiyksikön verran. Vuoden 2024 lopussa Korsnäsissä asui 174 ulkomaan kansalaisista ja yhteensä 294 ulkomaalaistaustaista. Suurin osa ulkomaiden kansalaisista on eurooppalaisia (90), joista suurimmat väestöryhmät ovat bosnialaiset (30), ukrainalaiset (21) ja ruotsalaiset (18). Aasialaistaustaista väestöä edustavat erityisesti vietnamilaiset (54). Uskonto Vuoden 2018 aluejaon mukaan Korsnäsissä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: Korsnäs församling Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Korsnäsissä toimii Korsnäs Filadelfiaförsamling. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Korsnäsin alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta. Hallinto ja politiikka Korsnäsin kunnanjohtaja on Christina Båssar, joka on toiminut virassa vuodesta 2015. Korsnäsin kunnanvaltuustossa on 19 paikkaa, joista 18 on RKP:llä ja yksi SDP:llä kaudella 2025–2029. Annetut äänet viimeisimmissä kuntavaaleissa. Tunnettuja asukkaita Immanuel Bäck, pappi ja kansanedustaja Verner Korsbäck, agrologi ja kansanedustaja Katso myös Luettelo Korsnäsin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä Lähteet Rikkinen, Kalevi & Sihvo, Hannes: Finlandia: Otavan iso maammekirja 7. (Etelä-Pohjanmaa) Helsinki: Otava, 1986. ISBN 951-1-08930-7 Stolpe, Åsa: Österbotten. Vaasa: Scriptum, 1999. ISBN 951-8902-73-9 (ruotsiksi) Viitteet Aiheesta muualla Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Korsnäs Wikimedia Commonsissa Korsnäsin kunnan kotisivut Tilastokeskus – Korsnäsin avainluvut Viittaus Ristitaipale-nimeen (Arkistoitu – Internet Archive)