Sääksjärvi (Jyväskylä)

Sääksjärvi on Keski-Suomessa Jyväskylässä ja Muuramessa Keljonkankaan eteläpuolella sijaitseva järvi. Maantietoa Järven pinta-ala on 60 hehtaaria, se on 1,4 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Se sijaitsee Sarvivuoren, Haapavuoren, Kinkovuoren ja Partastenmäkien välisessä laaksossa. Laaksoon järven lähiympäristöön on rakennettu Sääksvuoren ja Sarvivuoren asuinalueet. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuus on 3,35 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00335 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 5,6 metriä ja suurin syvyys on 16,1 metriä. Järven rannat ovat matalia, ja sen syvin kohta sijaitsee järven kaakkoisosassa, joka on sen kymmenmetrinen syvänne. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 3,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Etelä- ja kaakkoisrantaan on rakennettu 15 vapaa-ajan asuntoa. Koillisrannassa on yhdeksän kiinteistöä ja pohjoispäässä sijaitsee kaksi vapaa-ajan asuntoa sekä uimaranta. Rantaa seuraavan yhdystien 6110 takana ovat laajat asuinalueet. Tien alittava Orivesi–Jyväskylä-rautatie kulkee järven rantaviivaa seuraten Paasivuoren tunnelin ja Keljonkankaan pidemmän tunnelin välissä. Suurin osa järvestä kuuluu Jyväskylään, mutta kun Muuramen vastainen kuntaraja saapuu laskupuron luusuaan, kääntyy se pohjois-koillisen suuntaan ja leikkaa järvestä osan Muuramelle. Vesistösuhteet Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Ristiselän–Murtoselän alueeseen (14.231) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,7 metriä mpy. Siihen laskee Sääksvuoren asuinalueen läpi rinnepuro ja Partastenmäkien välistä toinen rinnepuro. Sääksjärvi laskee Hinkanlammen sekä Ahvenlammen kautta Päijänteen Säynätsalon viereen. Historiaa Ennen kuin Keski-Suomen lääni aloitti toimintansa 1960, Sääksjärvi sijaitsi lääninrajalla, sillä Jyväskylän maalaiskunta, johon Sääksjärven nykyään Jyväskylään kuuluva osa kuului ennen vuotta 1965, kuului Vaasan lääniin, mutta Muurame Hämeen lääniin. Vuoden 1963 peruskartassa kulki järven itäpuolella Keljonkankaalta Säynätsaloon johtava maantie, jonka varteen oli järven kohdalle rantaan rakennettu kesämökkejä ja omakotitaloja. Tontit oli ostettu järven neljältä maatilalta, joiden pieniä peltoja sijaitsi rannassa asti. Kun rautatie Orivedeltä valmistui Jyväskylään asti vuonna 1977, oli se katkaissut järven luoteispäässä olleesta lahdesta 350 metriä leveä ja 130 metriä syvän osan, josta on muistona enää rantaviivaa seuraava oja. Uusia asuinalueita alettiin rakentamaan 1990-luvun alussa Sarvivuori enimmäisenä. Lähteet