Fääri saarõq

Fääri saarõq (fääri keelen Føroyar, taani keelen Færøerne) om Taanilõ kuuluv hindävolinõ maa ja saarirühm Põh'a-Atlandi suurmerel. Fääri saari katõsatõist saart ommaq Sotimaa, Norra ja Islandi vaihõl. Saari pindala om 1 396 m². Saarõq ommaq tegünüq nii 55 mill'onni aastakka tagasi. Arvadaq asondõdiq saarõq 4.–6. aastagasaal, aq viikingiq panniq naaq Norragaq kokko 9. aastagasaal. Taani ja Norra krooniq arvadiq kokko aastagal 1380 ja saarõq saiõq Taanilõ. Fääriq saiõq hindävolidsõ olõmisõ 1948. aastagal. Edimält jäieq Fääri saarõq kallopüüdmispoliitiga peräst Õuruupa liidost vällä. Fääri saari valitsõja om Taani monark'. Fääri saari pääl elli 2017. aastaga hainakuun 50 250 iinemist, kinkast 42 protsenti pääliinan Tórshavnin. Päämidselt ommaq eloniguq skandinaavlaisist ja anglosaksõst peri fääri kiilt kõnõlõvaq fäärläseq. Hulga rahvast lätt vällämaalõ opma.