Tohvri (Hiiumaa)

Tohvri on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa valla lõunaosas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda. Põhjas piirneb Tohvri Vanamõisa lahega, läänes Laiduvahe ja Tohvri lahega, lõunas Hindu, Sõru ja Reheselja külaga ning idas Sepaste külaga. Nimi Kohanimi on tekkinud isikunimest Christophorus. Kohanime päritolu kohta on pärimus, et üks Leemeti tütardest läinud naiseks Skandinaavia meremehele Tohrile ja sellest hakati ka kohta Tohvriks kutsuma. Loodus Küla edelanurgas asub Tohvri nina, kus asuvad näiteks Leigri laid ja Leigri lõugas. Küla idaosa piirneb Sepaste kraaviga. Elanike arv Tohvri küla on ajaloo jooksul olnud mõnikord püsielaniketa. Ajalugu Tohvri kuulus ajalooliselt Agapäe vakusesse ja hiljem Emmaste mõisa koosseisu. 1622. aasta vakuraamatu järgi elas vakuses Nena Stoffer, keda 1648. aastal on mainitud nimega Sörro Nenna Toffer. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni järgi elas Sõru külas talunik Toffri Toffer. 1835. aastal said taluperemees Petri Jürri järglased perekonnanime Toffri ja taluperemees Mihkli Ado järglased perekonnanime Onno. Tohvri kuulus aastatel 1977–1997 Sõru koosseisu. Tohvri hooldekodu asub Hindu külas. Taristu Tohvri idaosas kulgeb külatee. Kultuur Leigri laiul elasid rahvapärimuse järgi Leiger ja Tiiu. Tohvri juures Sõru küla juures, Tohvri hooldekodusse viiva tee ääres kõrgendikul (vana rannavall) paiknes Esimese maailmasõja aegne Peeter Suure merekindluse Väinamere positsiooni rannakaitsesüsteemi rannakaitsepatarei nr 34 ja küla lõunaosas paikneb osa Teise maailmasõja aegsest Balti laevastiku Läänemere rajooni rannakaitsepatarei rannakaitsepatareist nr 44, mille jäänused on arvele võetud kultuurimälestistena. Viited