Alutaguse vald

Alutaguse vald on Ida-Viru maakonna omavalitsusüksus, mis moodustati 2017. aastal Alajõe, Iisaku, Illuka, Mäetaguse ja Tudulinna valla liitumisega. 2021. aasta alguse seisuga elab Alutaguse vallas 4682 elanikku. Valla pindala on 1459 km² ehk asustustihedus on kõigest 3,2 inimest ruutkilomeetri kohta. Alutaguse piirkonda asustasid algul vadjalased, kes aeti sealt ära juba Liivi sõja eel. Seejärel oli piirkond etniliselt mitmekesine. Koha nimi on Alutaguse, kuna Virumaa eestlaste vaates asus see paik Alu linna taga. Alutaguse piirkonnas on Eesti suurim metsasus. Alutaguse rahvuspark kaitseb Eesti kõige ürgsemat metsa ja paljusid ohustatud liike. Rahvuspargi kõrval on turismimagnetid, nagu Kuremäe klooster ja Vasknarva ordulinnus. Alutagusel on kolm üldhariduskooli: Iisaku Põhikool, Mäetaguse Põhikool ja Illuka Kool. Lasteaedu on kaks: Alutaguse Lasteaed (Iisakus, Tudulinnas ja Mäetagusel) ja Illuka Kool. Lisaks on vallas üks huvikool: Iisaku Kunstide Kool. "Liikudes läbi Alutaguse" on olulisim kohalik spordivõistlus, mida on korraldatud alates 2019. aastast. Alutaguse Valla Leht loodi koostöös vallaga 2017. aastal vallaelanike teavitamiseks. Alutaguse vallal on oma veebileht, kust leiab värskeimat teavet – www.alutagusevald.ee. Alutaguse elanikel on Facebookis mitteametlik grupp, kus jagatakse infot ürituste kohta ja arutatakse Alutagusega seotud küsimusi. Ajalugu Piirkonna varane ajalugu Pikemalt artiklis Alutaguse (ajalooline piirkond) Esimesteks piirkonna asukateks peetakse vadjalasi, kes olid tulnud Novgorodi vabariigist. Tollal oli suurim vadjalaste asula Jõuga, kus on nüüdseks säilinud ka 280 kääpaga vadjalaste kalmistu. Virumaa eestlaste vaates nimetati kirdeala Alu linnast tagapool asuvaks maaks ehk Alutaguseks. Aastatel 1266–1719 oli see omaette maakond. Kui asukad esimest korda jõudsid, olid seal ainult tühjad laaned, mis sobisid hästi aletamiseks. Liber Census Daniaes ehk Taani hindamisraamat 13. sajandist sisaldab viiteid nii Mäetagusest, Iisakust kui ka Illukalt. Pärast iseseisvate vürstiriikide ühendamist ja Kuldhordi ülemvõimu lõppemist 16. sajandil hakkas Moskva suurvürstiriik otsima väljapääsu merele. Sellega ohustati kohalikke haldusüksuseid. Rüüsteretked olid kõige kurnavamad just Venemaaga piirnevatele maakondadele. Esimene suurem rüüsteretk toimus 1501. aastal ning pärast seda rüüsteretked sagenesid. Liivi sõja eel 1558. aasta suvel läks kogu Alutaguse rohkem kui 20 aastaks Moskva võimu alla ning vabaneti alles 1581. aastal, kui rootslased ja soomlased ajasid Pontus De la Gardie juhtimisel venelased-tatarlased Virust ja Alutaguselt välja. Selle sajandi sõjad muutsid märgatavalt Alutaguse etnilist koosseisu. Vadjalaste asemel said elanikeks Rootsi kuninga Johan III edikti sunnil vallalised soome talupojad. Nende tulek ei peatunud, kui sund lõpetati. Alutaguse oli hea piirkond, kus saada omale maa ja seal vilja kasvatada, teisalt oli see orjadele hea piirkond tänu kehvale maale ja hõredale asutusele. Iisaku kihelkond asutati 1654. aastal. Alutaguse jäi põhjasõja esimesel perioodil aktiivsesse sõjaruumi. Pärast Eestimaa ühendamist Vene riigiga tehti adramaarevisjone kuni 1857. aastani. Talukogukonnad tekkisid siis, kui talu hakati päriseks ostma. 1919. aastal hakati Virumaal tegema iseseisva Alutaguse maakonna loomise kampaaniat ning sama aasta suvel tegi Viru maakonnavalitsus ettepaneku jagada Mäetaguse vald Mäetaguse ja Pagari vallaks. Siiski leiti, et see poleks majanduslikult otstarbekas. 1922. aastal algas Mäetagusel kampaania kooli avamiseks Mäetaguse mõisa avaras härrastemajas, mille põllutööministeerium andis vallale. 1930. aastate lõpuks oli igas talus olemas niidumasin, hobugööpliga peksumasin, tuulamismasin ja mõnel isegi külvimasin. Esimene Vene okupatsioon jäi kaugeks, kuid Saksa okupatsiooniga puututi palju rohkem kokku. Mitmed armee salateenistuspunktid paigutati sellesse piirkonda. Paljudesse kohalikesse ehitistisse, kaasa arvatud Mäetaguse koolimajja, paigutati sõjaväe laatsaret. Küladesse hajutati sõjaväevarustuse laod, hobusetallid ja mitmesugused töökojad. Saksa okupatsiooni ajal taastati küll viimase vallavalitsuse volitused, kuid kuna Nõukogude võim küüditas vallavanem J. Reimandi, võttis kohustused enda kanda endine vallavanema abi Paul Truupõld. Alutaguse vald asus Virumaal ka aastatel 1939–1950. See oli pindalalt tunduvalt väiksem ja asus suuresti nüüdse Narva-Jõesuu haldusüksuse territooriumil. Valla moodustamine Jõhvi vallavalitsus tegi ettepaneku liituda ühtseks Alutaguse vallaks Alajõe, Iisaku, Illuka, Kohtla, Kohtla-Nõmme, Mäetaguse ja Toila vallale 2009. aasta veebruaris. Seoses Eesti omavalitsuste haldusreformiga algatas liitumisläbirääkimisi 2015. aasta oktoobris Iisaku vallavolikogu, kes kutsus kõnelustele Alajõe, Avinurme, Illuka, Lohusuu, Mäetaguse ja Tudulinna valla. Lohusuu vallavolikogu vastas pakkumisele eitavalt ja Illuka vallavolikogu liitus läbirääkimistega vaatlejaliikmena. Avinurme jäi 2016. aasta mais kõrvale. 2016. aasta septembris tegi Iisaku vallavolikogu uue ettepaneku Alajõe, Mäetaguse ja Tudulinna vallale ühinemisläbirääkimisi jätkata ning Illuka vallale läbirääkimisi alustada. Illuka vald otsustas läbirääkimised 21. detsembril katkestada. Teised vallad otsustasid liituda. Viimasena võttis 29. detsembril otsuse vastu Mäetaguse vallavolikogu ja samal päeval allkirjastati ka ühinemisleping. 15. juunil 2017. aastal otsustas valitsus lisaks vabatahtlikult ühinenud valdadele ühendada Illuka vald Alutaguse vallaga. Illuka Vallavolikogu ei nõustunud vabatahtlikult Alutaguse vallaga liituma ja vaidlustas sundliitmise Riigikohtus, kuid jäi seal kaotajaks. Ühinemine jõustus 24. oktoobril 2017. aastal ehk kohalike omavalitsuste volikogude valimiste tulemuste väljakuulutamise päeval. Sümboolika Alutaguse vapil ja lipul on kasutatud sinist taustavärvi kuldse muraka ümber. Sinine märgib Alutaguse valla rohkeid veekogusid. Kuldne murakas nii vapi kui ka lipu keskel tähistab metsade ja soode rohkust ning piirkonna liigirikkust. Muraka ehitus märgib sealsete kultuuride mitmekesisust ja muraka viis tippu viitavad valla viiele ühinenud osale. Samuti seostatakse kuldset murakat Päikesega, mis tõuseb Eestimaale Alutaguselt. Haridus Koole (Iisaku Gümnaasium, Mäetaguse Põhikool, Illuka Kool) ja lasteaedu (Iisaku Lasteaed Kurekell, Mäetaguse Lasteaed Tõruke, Illuka Kool) on kolm ning huvikoole (Iisaku Kunstide Kool) üks. Kõige varasemad märkmed on 1750. aastast Iisaku gümnaasiumist, kuhu otsiti kooliõpetajat. Kinnitus kooli olemasolust on 1788. aastast. 1837. aastal rajati Iisaku kogukonnakool. Samast aastast on ka esimesed aruanded Mäetaguse mõisa erakoolist (saksa keeles Privatschule). Mäetaguse vallas on ka varasemaid andmeid hariduse andmisest. 1752. aasta kirikumeetrikas mainitakse, et Kalina koolmeister Juhan suri 69-aastasena. Sellele järgnevad sarnased sissekanded, mis annavad aimu hariduse andmisest sealses piirkonnas. Mäetagusel loodi esimene koolimaja 1846. aastal. 1870. aastatel muudeti Mäetaguse kool vallakooliks. 1905. aastal lasi Mäetaguse mõisaomanik parun Konstantin von Rosenil ehitada uus koolimaja. Sel ajal töötas kool kaheklassilisena. Esimest korda oli kool üheksaklassiline 1988. aastal ning kaks aastat hiljem sai Mäetaguse Põhikooli nime. Alates 2016. aastast juhib kooli Veera Sibrik. Iisakus Täriveres asutati 1903. aastal ministeeriumikool, mis 1913. aastal nimetati Iisaku Kaheklassiliseks Ministeeriumikooliks. 1913. aastal põles koolimaja maha, mistõttu ehitati Iisakusse uus ministeeriumikool ehk Iisaku Kõrgem Algkool. 1919. aastal muudeti see Iisaku kuueklassiliseks algkooliks. Kool oli 1968. aastaks keskkool ning alates 1996. aastast ka gümnaasium. Praegu on kooli direktor Külli Guljavin. Illuka Kool on mõisakool, mis tegutseb Illuka mõisas. Koolil on olnud palju nimesid. Illuka Kooli eellaseks peetakse Illuka-Jahuoja kooli, mille tegevus toimus aastatel 1837–1892 Raudil. Mõisahooned ja häärberi rajasid mõisavalitsejad Dieckhoffid, kes ehitasid sinna 1885.–1888. aastal ühekorruselise kivimaja ehk praeguse mõisahoone. 1912. aastal müüsid Dieckhoffid mõisa parun Claus von Nottbeckile, kes omakorda müüs selle 1921. aastal Eesti riigile. Praeguse nime sai kool 2010. aasta 1. septembril, mil liituti kõrvalmajas tegutsenud lastepäevakeskusega. Direktor on Anneli Bogens. Iisaku Kunstide Kool rajati aastal 1989. Koolis saab õppida kunsti, tantsu ja muusikat (klaver, viiul, kitarr, kannel, ukulele, mandoliin, plokkflööt ja akordion). Huvikoolil on Alutagusel oluline roll. Kultuur Alutaguse vallas on seitse kultuurimaja: Mäetaguse rahvamaja, Kiikla rahvamaja, Pagari seltsimaja, Iisaku rahvamaja, Alajõe kogukonnamaja, Tudulinna kogukonnamaja ja Kurtna seltsimaja. Järjepidevalt on ilmunud ka ajalehti. Siiani ilmub neist Alutaguse Valla Leht, mida tehakse 2018. aastast Iisakus. Varem ilmunud ajalehed Meie Keskel vahendas Iisaku valla uudiseid (ilmus 1997–2017) Alajõe Valla Infoleht vahendas Alajõe valla uudised (ilmus 2014–2017) Illuka Valla Sõnumilaegas vahendas Illuka valla uudiseid (ilmus 1997–2017) Mäetaguse Elu vahendas Mäetaguse valla uudiseid (ilmus 1995–2017) Tudulinna Leht vahendas Tudulinna valla uudiseid (ilmus 1997–2017) Iisakus tegutseb Iisaku Muusika ja Kirjanduse Selts. Juhtimine Alutaguse vallavalitsus asub Iisaku alevikus aadressil Tartu mnt 56. Valla teeninduskeskused asuvad Mäetagusel, Illukal, Alajõel ja Tudulinnas. Alutaguse vallavanem on Tauno Võhmar. Vallavalitsuse liikmed on Kairi Hõbemeri, Taavi Vogt, Timo Juursalu, Liina Talistu. 9. detsembril 2021 valiti ametisse uus vallavolikogu aastani 2025. Volikogu esimees on Veljo Kingsep ning aseesimees Jüri Päll. Volikogusse kuuluvad Janno Vool, Anu Kljutšnik, Kristiina Ets, Annes Kingu, Juri Novožilov, Vladimir Derbuk, Andrus Toss, Andres Pärnpuu, Priit Palmet, Aivar Surva, Oleg Kuznetsov, Aivo Tamm, Marek Kullamägi. Komisjoni kuus liiget on Valimisliit Alutagusest, kaks EKREst, kaks Eesti Reformierakonnast, kaks Valimisliit OMA VALLAST ning üks Eesti Keskerakonnast. 2018. aasta augustis jõustus Alutaguse valla arengukava 2018–2030. Vaatamisväärsused Tänu väikesele rahvastustihedusele ei ole inimmõju loodusele suur. Valla alale ulatub ka Alutaguse rahvuspark. Mõned tuntumad huviobjektid on järgmised: Kuremäe klooster ehk Pühtitsa Jumalaema Uinumise Stauropegiaalne Naisklooster. Tegemist on esimese Eestisse rajatud õigeusu kirikuga. Kloostri tähtsaim ehitis on viiekupliline Jumalaema Uinumise peakirik, mis sai valmis 1910. aastal. Iisaku Muuseumi püsiekspositsioonid tutvustavad Ida-Virumaa eluolu. Näha võib nii vanu põllutööriistu ja majapidamistarbeid kui ka õppevahendeid ning tuletõrje ajalugu. 2008. aastal pälvis muuseum Ida-Virumaa kultuuripärli tunnustuse. Muu hulgas tutvustatakse poluvernikute ehk pooleusuliste kultuuri. Iisaku vaatetorn asub Alutaguse rahvuspargis. Torn on 28 meetri kõrgune ja hea ilma korral avaneb sealt vaade Kuremäe kloostrile, põlevkivikaevandustele, tuhamägedele, rabadele ja Peipsi järvele. Konsu järv on Kurtna järvestiku suurim järv. Järv jaguneb kaheks osaks, mida ühendab 100-meetrine kanal. Järve kaldal on telkimisala, mis mahutab maksimaalselt 300 inimest. Vasknarva ordulinnus asub Vasknarvas Narva jõe läänekaldal. Ordulinnus rajati ja hävitati 1349. aastal. Ordulinnusel on kirju ajalugu, kuna 16. sajandil vallutasid linnuse Vene väed ning paarikümne aasta pärast läksid sinna ka Rootsi jõud. Kauksi rand asub Peipsi järve põhjakaldal. See on Peipsi üks ilusamaid ja tuntumaid randu. Rand on tuntud laulvate liivade poolest. Loodus Pinnamood, mullastik Alutaguse madalikule on omased suured metsad, jääjärve- ja järvetasandikud ning põlevkivi kaevandamise tulemusel tekkinud tehnogeensed maastikud. Madaliku lääneosas saviliivadel gleimuldadel kasvab soostunud kaasik. Peeneteralistel järveliivadel kasvab mitut tüüpi soostunud metsa. Kohati leidub palukuusikuid. Peipsi põhjaranniku kaldal kasvab katkendlik männimetsa luitevöönd. Kirdeosa maastik on tehnogeenne. Narva põlevkivikarjäär on siiani töötav, kuid Viivikonna kaevandus ja Oru turbaväli on kasutamiseks suletud. Kaevandatud aladele on tekkinud kilomeetripikkused ja mõne kilomeetri laiused puistangulavad, millest mõned täituvad pärast kaevandamist veega. Narva jõest läänes asub palju soid (Sirtsi soo, Muraka raba jne). Seal kasvab palju haruldasi taimeliike ning sood on paljude lindude pesitsemispaigad. Loomastik Alutagusel elutseb palju loomaliike, nagu lendorav, ilves, metsis ja rabapüü. Taimestik Alutaguse metsa- ja soomaadel võib kohata haruldasi taimi, nagu ida-võsalill, väheõiene tarn, nõiakold, hammasjuur, sinine emajuur. Alutaguse rahvuspark Alutaguse rahvuspark on loodud 2018. aastal, et kaitsta tüüpilisi ja haruldasi Ida-Eesti soo-, metsa- ja rannikumaastikke ning pärandkultuuri. Rahvuspargi pindala on 45 019 hektarit. Eesti suurim soostik, Puhatu soostik, asub Alutaguse rahvuspargis. Lisaks asuvad ainsad mandriluited Eestis Alutaguse rahvuspargis. See on kõige ürgsema loodusega metsarikkaim Eesti piirkond, mis meenutab taigat. Rahvuspargis on lõkkekohti, matkaradu, metsaonne ja isegi vaatetorn. Alutaguse rahvuspark sobib kõigile, nii vaiksele nautlejale, korilasele kui ka lihtsalt seikluse otsijale. Asustus Alevikud Alutaguse vallas on kaks alevikku: Iisaku ja Mäetaguse. Valla halduskeskus asub Iisakus. Külad Vallas on 73 küla: Agusalu, Alajõe, Alliku, Apandiku, Aruküla, Arvila, Atsalama, Edivere, Ereda, Illuka, Imatu, Jaama, Jõetaguse, Jõuga, Kaatermu, Kaidma, Kalina, Kamarna, Karjamaa, Karoli, Kasevälja, Katase, Kauksi, Kellassaare, Kiikla, Kivinõmme, Koldamäe, Konsu, Kuningaküla, Kuremäe, Kuru, Kurtna, Lemmaku, Liivakünka, Lipniku, Lõpe, Metsküla, Mäetaguse, Ohakvere, Ongassaare, Oonurme, Pagari, Peressaare, Permisküla, Pikati, Pootsiku, Puhatu, Rajaküla, Rannapungerja, Ratva, Rausvere, Remniku, Roostoja, Sahargu, Smolnitsa, Sõrumäe, Sälliku, Tagajõe, Taga-Roostoja, Tammetaguse, Tarakuse, Tudulinna, Tärivere, Uhe, Uusküla, Vaikla, Varesmetsa, Vasavere, Vasknarva, Võhma, Võide, Võrnu ja Väike-Pungerja. Rahvastik Alutaguse valla rahvarohkeimad külad on Tudulinna, Iisaku, Mäetaguse, Kuremäe, Kiikla, Kurtna ja Alajõe. 2021. aasta alguse seisuga oli Alataguse vallas 4712 elanikku. Aastal 2018 oli elanikke 4929. Asustustihedus on 3,2 elanikku ruutkilomeetri kohta. Statistikaameti info järgi oli 2021. aasta oktoobri seisuga vallas tööga hõivatuid 1568 ning 159 oli registreeritud töötuna. Keskmine brutokuutasu jääb alla Eesti keskmise. Meeste ja naiste osakaal vallas on peaaegu võrdne. Alutaguse valla rahvastik on vananev. Vanuseklass 0–29 moodustab 27,08% kogu elanikkonnast. Kõige rohkem inimesi on vanusegrupis 50–59 (16,72%). Sport Alutaguse vallas korraldatakse spordivõistlusi. Üks tuntumaid on jooksusari "Liikudes läbi Alutaguse", mis aitab kaasa Eesti jooksukultuuri arengule ja annab harrastajatele võimaluse end proovile panna. Jooksusari on saanud alguse 2019. aastal ja pakub igal aastal uutmoodi väljakutset. Tavaliselt on mitu võistlusjooksu, mis jagunevad etappidesse. Spordisaalides on võimalik harrastada pallimänge. Lisaks on kettagolfipargid, rajad rulluisutamiseks ja -suusatamiseks, 25 meetri pikkune bassein, lasketiir ja talvel ka suusarajad. Noortel on võimalik käia korvpalli-, jalgpalli-, enesekaitse-, ujumis- ja suusatreeningutel. Rahvarõivad Alutaguse valla rahvarõivad on üks osa Põhja-Eesti rahvarõivarühmast. Põhja-Eesti rühmariided on enamasti samade põhimõtetega, kuid valdadel olid erinevused, mis eristasid neid teistest. Alutaguse vallas said kokku eri kultuurid. Põhjast puututi kokku Soome lahe saarte elanikega, idas olid kokkupuuted vadja-isuri asustusega ja venelastega. Viited Välislingid Valla koduleht