Roude Leager

Et Roude Buren- un Arbeidersleager, meysttyds afekorted töt Roude Leager, was de krygsmacht van de Bolsjewistiske Partye, de Russiske Federale Socialistiske Sovjetrepublik, un nå 1922, de Vereynigde Sovjetrepubliken. Üm weaderstand to beden teagen de verskeidene samenwarkende partyen (et Witte Leager) in den Rüssisken Börgeroorlog, hülpen de bolsjewiken in january 1918 selv en leyger in de beyne. Vanaf february 1946 was et Roude Leager nöäst de Sovjetmarine et grötste deyl van de sovjetkrygsmachten. Et heaten vanaf den tyd sovjetleager, mär de name Roude Leager göld noch altyd vöär de heyle russiske strydmacht töt et in 1991 untbünden wör. Et Roude Leager was wat antal soldåten angeyt den grötsten landmacht in den Tweyden Wearldoorlog. Do as et Mantsjurie binnenvöl kun et Japanske Keiserryk neet anders as sik oavergeaven. Van alle völlene düütske Wehrmacht- un Waffen-SS-soldåten in den heylen oorlog küm 75 - 80% ümme by gevechten an et Oustfront med et Roude Leager. See nöämen uutendelik ouk de düütske höyvdstad Berlyn in. In den Tweyden Wearldoorlog deenden sou'n 34 miljoon soldåten in et Roude Leager. Acht miljoon dårvan kümmen van neet-slaviske minderheiden. Up papyr störven der 6.329.600 in gevecht, 555.400 an seekdes un 4.559.000 rakeden vermisd. De meysten van de völlenen, behalve krygsgevangenen, warren etniske russen (5.756.000) un etniske ukrainers (1.377.400). Van de 4,5 miljoon vermisden kümmen 939.700 uutendelik weaderümme by et leager döär bevryding van sovjetgebeden, noch es 1,8 miljoon kümmen vry uut Düütskland. Officiääl allens by mekander störven der 8.668.400, mär andere skattingen meynet, et solden der minstens 11 miljoon weasen. Beambten van et Archiv van et Russiske Ministery van Defensy hebbet et van ungeväär 14 miljoon douden un vermisden.