Põltsamaa kalmistu

Põltsamaa kalmistu on kalmistu Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Põltsamaa linnas Põltsamaa vallas Jõgeva maakonnas. Põltsamaa vanale kalmistule lõpetati matmine 1773. aastal. Uue-Põltsamaa mõisa tollased omanikud Lilienfeldid andsid Uue-Põltsamaa mõisast maad kihelkonna uue kalmistu jaoks, kuhu edaspidi maeti enamik kihelkonna surnuid. Põltsamaa kalmistu on praegu kasutusel ning on üldiselt hästi hooldatud. Lähestikku asuvad Põltsamaa kalmistu ja Uue-Põltsamaa mõisa kalmistu moodustavad alates 1997. aastast ühise kultuurimälestise – Põltsamaa kalmistu. Nende vahele jääb eraldi kultuurimälestisena Põltsamaa II maailmasõja matmispaik, kuid nendel mälestistel on ühine kaitsevöönd. Kalmistu maa-ala laiendused Kalmistut on laiendatud korduvalt: 1887 – keskmine kalmistuosa teisel pool (kagu pool) Jõgeva maanteed (keskmise kalmistuosa A-osa I jagu). Pindala: 2 Riia vakamaad (0,74 ha) 1896 – keskmise kalmistuosa A-osa II jagu. Pindala: 2 Riia vakamaad (0,74 ha) 1902 – keskmise kalmistuosa B-osa. Pindala: 2 Riia vakamaad (0,74 ha) 1910 – keskmise kalmistuosa C-osa. Pindala: 2 Riia vakamaad (0,74 ha) 1916 – keskmise kalmistuosa D-osa. Pindala: 2 Riia vakamaad (0,74 ha) 1918 – keskmise kalmistuosa E-osa. Pindala: 2 Riia vakamaad (0,74 ha) 1925 – uus kalmistuosa, nn Elupuuaed 1938 – uus kalmistuosa, Elupuuaiast ida pool 1953 – uus kalmistuosa eelmisest põhja pool, Lustivere tee ääres (teest kagu pool) 1991 – uus kalmistuosa teisel pool (loode pool) Lustivere teed Ehitised kalmistul Kalmistu vanas osas paikneb matusekabel, mis on ehitatud 1872. aastal. Kalmistu vana ja uue osa vahelt kulgevale praegusele Jõgeva maanteele paigaldati 1899. aastal kivisillutis. 1911. aastal paigaldati väravatele sepisrauast lehed, mis on kasutusel tänini. Kalmistule maetuid 1895 – Paul Maurach (1862–1895), kirikuõpetaja 1900 – Carl Maurach (1824–1900), kirikuõpetaja 1923 – Johannes Rennit (1862–1923), kirikuõpetaja 1935 – August Schulzenberg (1891–1935), koolijuhataja ja majandustegelane 1938 – Kaarel Aret (1892–1938), kaitseliitlane, kooliõpetaja ja koduloolane 1938 - Voldemar Luik (1897-1938), VR kavaler, sõjaväelane ja metsandustegelane. 1940 – Hendrik Lettens VR II/3 (1888–1940), Vabadussõja veteran ja põllupidaja 1944 – Martin Terras (1875–1944), sõjaväelane ja omavalitsustegelane 1951 – Mihkel Melesk (1864–1951), õpetaja ja koolijuht 1965 – Jaan Roos (1888–1965), kooliõpetaja ja kirjandusloolane 1972 - Kristjan Saar (1894-1972), sõjaväelane, KL Harju maleva pealik. 1990 – Kalju Teras (1922–1990), koolijuht ning pedagoog. 1992 - Harry Raaga (1925-1992, arst ja soomepoiss. 1994 – Helle Kull (1927–1994), koduloolane 2001 - Heino Joost (1933-2001), koduloolane 2005 – Herbert Kuurme (1911–2005), kirikuõpetaja ja koduloolane 2011 - Ants Paju (1944-2011), ajakirjanik, poliitik, omavalitsustegelane ja sportlane 2011 - Hellat Rumvolt (1935-2011), liiklusasjatundja ning sportlane. 2012 - Heli Martin (1926-2012), koorijuht ja pedagoog 2017 - Tõnis Laisaar (1942-2017), põllumees ja mälumängur 2020 –Toomas Frey (1937–2020), ökoloog, metsateadlane ja minister. 2025 - Heldur Meerits (1959-2025), ettevõtja ning majandustegelane. Vaata ka Põltsamaa kesk- ja uusaegne kalmistu Uue-Põltsamaa mõisa kalmistu Põltsamaa II maailmasõja matmispaik Viited Käsikirjad Kristjan Valdma. Põltsamaa kihelkonna ajalugu. Magistritöö. Tartu 1936 Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö. Tartu 2002 Kirjandus Kristjan Waldmann. Põltsamaa kihelkonna minewikust ja mälestusmärkest. Tartu 1926 Herbert Kuurme. Pildikesi Põltsamaa ajaloost I. Põltsamaa 2001. Lk 78-81 Kadri Tael. Põltsamaa kalmistute pärand. II osa. Vali Uudised, 31. jaanuar 2014. Lk 6 Robert Treufeldt. Põltsamaa kalmistud Eesti kalmistute pärandis. 2. osa: Vali Uudised, 28. märts 2014. Lk 5 ning 4. osa: Vali Uudised, 11. aprill 2014. Lk 3 Välislingid Põltsamaa kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris Põltsamaa kalmistu Põltsamaa linna kodulehel Põltsamaa linna kalmistu kasutamise eeskiri