Koorkülä Valgjärv

Valgjärv (ka Koorküla Valgjärv) om järv Valga maakunnan Tõrva vallan Helme kihlkunnan, üts Koorkülä järvi. Valgjärv om kooniq 26,8 m sükäv, üts süvembit Eesti järvi. Järve põh'an om vana Koorkülä Valgjärve elokotus. Maatiidüslik teedüs Valgjärv om Valga maakunnan Tõrva vallan Jeti külän, Koorküläst 3 km lõunõ puul Tõrva–Härgmäe tii veeren Läti piiri lähikesen. Ümbrekunnan om pall'odõ järviga kuntliganõ moreenmaa, kon Valgjärv om Koorküla järvist kõgõ suurõmb. Valgjärvest põh'a ja õdagu poolõ jääseq nurmõmaaq, muial om ümbre järve mõts. Järve põh'akalda pääl om rida vanno kõivõ. Valgjärve kaldaq ommaq inämbüisi äkilidseq, tihtsähe liivadsõq vai ruusadsõq, a õdagu puul, kon om lag'a puulsaar, om kallas rohkõmb liuhka ja muatsõmb. Kaldajuun om 3680 m pikk. Valgjärve pindala om 44,3 ha, pikkus 1270 m ja lakjus 620 m. Keskmäne süvvüs om 8,5 m, kõgõ suurõmb süvvüs 26,8 m – tuuga om Valgjärv süvvüse poolõst Eestin säitsmes. Põh'ajaon om järvel muutliganõ põhi, õdagukalda puulsaarõ päält nakkas vii all pääle juum, midä kutstas "Mõisa asõq" ja mink pääl om 2–4 m, järve kesken paiguldõ õnnõ 1–2 m vett. Süvembäq kotusõq ommaq järve põh'ahummogu- ja lõunõjaon. Järve põhi om inämbüisi kõva ja liivanõ. Elondus Kasvoq kasusõq hõrõhõhe, a liike om hulga – kokko om loet päält 25. Läbipaistev vesi võimaldab taimekasvu kuni 9 m sügavuseni. Leidub haruldasi liike ja vorme, nagu looduskaitsealune järv-lahnarohi, kerajas harilik karvvetikas (järvepall), tömbilehine penikeel, punakas penikeel ja penikeele värd Potamogeton X nitens. Kallo om peris hulga, päämädselt latikat ja särge. Viil ommaq sääl järven haug, ahhun, linask, rundul, kusk, kogõr ja luts.