Viirelaid

Viirelaid on 87 hektari suurune saar laid Muhu kagurannikul Suures väinas, kuuludes Muhu valda Võiküla küla koosseisu. Saare rannajoone pikkus 6,77 kilomeetrit. 19. jaanuaril 2023 lisas valitsus Viirelaiu püsiasustusega väikesaarte nimistusse, kuna rahvastikuregistri andmetel oli saarele registreeritud seitse elanikku. Saarel on vesilennuki- ja aluseühendus. Nimi Vanadel merekaartidel on saare nimi Paternoster – meieisapalve järgi. Laiu eestikeelne nimi on tuletatud linnunimetusest "viires". Asend Saar asub Suures väinas, 3,9 km Kuivastust ja 4,1 km Virtsust. Loodus Viirelaid on madal (kuni 4,5 meetrit üle merepinna), tasane ja võsastunud. Saar kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all. Ajalugu Viirelaid on meresõitjatele ammu tuntud orientiir, mis juhatab lõuna poolt tulijaile teed Viire kurgu kaudu Väinamerre. Saart on esmamainitud 1556. aastal. Saare kirdeosas paikneb Viirelaiu tuletorn. Saarele ehitati esimene meresõidu tähis 1836. Puidust meremärk valmis 1857. aastal ja tuletorn 1881. aastal. Tänapäeval asub laiul puhkekompleks. Saarel on elanud majakavahid ja nende pered. Viirelaiule ja meresõidule viitab tuntud rahvalaul "Viire takka". Alates 2016. aastast tegutseb saarel Viirelaiu Majakavahi puhkekompleks. Pilte Viited Välislingid Viirelaiu 360° aeropanoraam / aerofoto Laiu ajaloost Kadri Tüür, "Liikumisteed laidudele ja laidudel: Kesse ja Viire", Eesti Loodus 22/2011