Muhu (parohija)

Muhu (estonski: Muhu vald) je ruralna parohija (općina) od 1,974 stanovnika na zapadu Estonije u Okrugu Saare. Geografija Općina se prostire po otoku Muhu i po obližnjim manjim otocima; Kesselaid, Viirelaid, Võilaid i Suurlaid na površini od 207,9 km². Malobrojni stanovnici žive raštrkani u 52 sela i zaseoka; Aljava, Igaküla, Kallaste, Kantsi, Kapi, Kesse, Külasema, Laheküla, Lalli, Leeskopa, Lehtmetsa, Lepiku, Levalõpme, Linnuse, Lõetsa, Mõega, Mõisaküla, Mäla, Nautse, Nurme, Oina, Paenase, Pallasmaa, Piiri, Põitse, Päelda, Pärase, Raegma, Rannaküla, Raugi, Rebaski, Ridasi, Rinsi, Rootsivere, Rässa, Simiste, Soonda, Suuremõisa, Tamse, Tupenurme, Tusti, Vahtraste, Vanamõisa, Viira, Võiküla i Võlla. Administrativni centar općine je selo Liiva u centru otoka u kom živi 167 stanovnika, a glavna luka je Kuivastu, na jugoistoku otoka iz kojeg plove trajekti za kopno. Liiva je udaljena 65 km od svog okružnog centra Kuressaare i 153 km od glavnog grada Tallinna. Historija Sve do Livonskog rata (1558. -1583) otok Muhu je zajedno s istočnim dijelom Otoka Saaremaa, pripadao Livonskom redu, kao zasebna crkvena parohija. Za Livonskog rata Muhu je došao pod vlast danskog kralja. Od 1645. Muhu je bio švedska domena, koju je kraljica Kristiina dala svom livonskom guverneru Magnusu De la Gardieu. Kad je on pao u nemilost kod prevrtljive Kristiine, Muhu je ponovno postao kraljičina domena. Kao dio Ruskog Carstva Muhu je zajedno sa Otokom Saaremaa od 1731. formirao rajon koji je pripadao Livonskoj guberniji. U međuratnom periodu za vladavine prve Estonske republike otok je administrativno podjeljen na dvije ruralne općine, a od 1939. samo na jednu. Za sovjetske vladavine od 1945. bio je podjeljen na četiri, pa nakon 1954. na dvije i od 1960. na jednu sa centrom u Liivi. Muhu je prvi u Estoniji 1. oktobra 1990. vratio status ruralne općine. Izvori Vanjske veze Muhu vald (službene stranice) (et)