Balti jaam

Balti jaam (vene keeles Балтийский вокзал, saksa keeles Baltischer Bahnhof / Hauptbahnhof von Tallinn) ehk Tallinna reisijaam on raudteejaam Põhja-Tallinna linnaosas Kelmiküla asumis. Laiarööpmeliste raudteedega jaam piirneb Tallinna vanalinnaga ja asub aadressil Toompuiestee 37. Balti jaam on suurim reisijaam Eestis, seal asub kokku 13 raudteeharu ja 46 pööret. Lõppjaamana teenindab see nii linnalähi- kui kaugronge. Sealsamas asuvad linnalähiliinide bussijaam ning linnaliinidele bussi-, trammi- ja trollipeatused. Jaamast väljuvate rongide esimesed raudteepeatused eri suundades on Lilleküla, Kitseküla ja Tallinn-Väike, nende kõrval asub idasuuna põhiline peatus Ülemistel. Algselt oli tegu läbisõidujaamaga Vanasadamasse, tänapäeval on see aga tupikjaam. Go Hotel Shnelli ja Eesti Raudtee peakontori vahel seisab auruvedur L-2317, mis ehitati Kolomna tehases aastal 1953. Toomparki pääsevad reisijad Toompuiestee alla rajatud erisuunaliste sissepääsudega jalakäijatetunnelist. 2005. aastal avati Toompuiestee ja Nunne tänava ristmikul lisaks fooriga ülekäik jalgsi liiklejatele. 2023. aastal valmis moodsa lahendusega väljak, mis loodi Vana-Kalamaja tänava rekonstrueerimise raames pikenduseks Rannamäe teeni. Kinnistu, millel asuvad jaamahoone ja linnalähirongide ootepaviljon ning Go Hotel Shnelli, omanik on Go Groupi tütarettevõte OÜ RealWay. Arhitektuur Peahoone Balti raudtee jaamahoone oli algselt planeeritud ehitada Lillekülla, kuid Tallinna linnavalitsuse nõudel viidi see kesklinnale ja Tallinna sadamale lähemale Schnelli koplisse. Balti jaam oli raudteel ainus I klassi jaam. 1870. aastal avati arhitekt Rudolf von Knüpfferi projekteeritud jaamahoone, kuigi ehitustööd lõppesid alles kevadel 1871. Hoone avati pidulikult 15. mail 1870. 1965. aastal osaliselt lammutatud Balti jaama kahekorruseline paekivihoone oli sümmeetrilise fassaadiga. Üldilme kujundasid seinapinda liigendavad risaliidid, nurgaliseenid ja suured kaaraknad. Samalaadses stiilis on ehitatud Tallinn-Väike jaamahoone. Sisenedes jaama peasissepääsust (kesklinna poolt), jõuti vestibüüli, kus asusid igale reisiklassile eraldi piletikassad ning pagasiruum. Paremasse tiiba jäid I ja II klassi reisijate ootesaal, restoran ja daamide ruum. Vasakus tiivas oli ootesaal III klassile. Mõlemast tiivast pääses otse perroonile. Teisel korrusel paiknesid jaamaülema korter, kontorid kui ka juhatuse ruumid Balti Raudtee Seltsile. 1941. aastal pani taganev Punaarmee jaamahoone põlema, kuid hoone taastati osaliselt aastaks 1945. 1965.–1967. aastail ehitati jaamahoone täielikult ümber. Hoone ümberehitamisel ja laiendamisel muudeti selle välisilmet tundmatuseni: aknad ehitati suuremaks, dekoor kadus ja katus muudeti lamedaks. Esimesele korrusele ehitati kaks uut ootesaali, piletikassad, posti- ja muud ametiruumid. Teisel korrusel asusid restoran, puhkeruumid emadele lastega ja transiitreisijatele. Peasissepääsu esist ja ootepaviljoni perroone katab osaliselt varikatus. 2004. aastal toimus jaamahoones taas põhjalik ümberehitus. Toompuiesteelt perroonile ehitati välja otseuksed. Piletikassad koondati ühte kohta. Hoone kõrvale vana taksopeatuse ja parkla kohale ehitati kahetärnihotell, mis on ühendatud tunneli ja kolmanda korruse klaasgaleriiga. Ümberehituseks koostas projekti OÜ Arhitektid Muru & Pere ning sisekujunduse autor oli Taisi Kadarik. Peahoone esimesel korrusel on elektroonsed infotablood ja kassad koos piletimüügiautomaatidega, toidupood ja postkontor. Teisel korrusel on restoran Travel, meremiiniga kaminasaal ja Shnelli Day Spa & Salon. Jaamahoones on Wi-Fi leviala. 2005. aasta juulis avas peahoones remondi järel reisikeskuse hoone omandanud aktsiaselts Go Group, kelle juht Tiit Pruuli tahtis teha Balti jaamast "rahvusvahelise reisimiskeskuse – rännumeeste paradiisi hotelli, reisibüroo, restorani ja spaaga". Jaama kõrval alustas tööd Go Groupile kuuluv hotell Shnelli, mille nimekuju tekitas ajakirjanduses poleemikat. Investeeringu kogumaksumus oli 93 miljonit Eesti krooni. Go Groupile tasus ootesaali ülalpidamiskulud samasse kontserni kuuluv Edelaraudtee. 2014. aasta algusest läks reisirongiliiklus üle riigiettevõttele Elron, kes Go Groupi sõnul pidas piisavaks väiksemat, 73-ruutmeetrist ootesaali; Elroni väitel algatas ootesaali vähendamise aga just Go Group, ehkki Elroni turundusjuhi Norbet Kaareste hinnangul "kasutatakse ootesaali vähe ning vajadus selle järele võib tekkida vaid eriolukordade puhul". 2013. aastal avati Balti jaama reisikeskuses Selveri ketti kuuluv toidupood. Sel ajal tegutsesid jaamas ka postkontor, internetipunkt, restoran, reisibüroo ja osutati muid teenuseid. Balti jaama peahoone on arvel arhitektuurilise kultuurimälestisena. Linnalähedaste rongide reisijate ootepaviljon 1965. aastal valmis avar, ülalt kaarakendega valgustatud linnalähedaste rongide reisijate paviljon. Saalis olid istekohad ja piletikassa boksid (20×20 meetrit). Aastatel 2001–2016 kasutati kahekorruseliseks ehitatud hoonet kogupindalaga 1254 m² müügisaalina. Esimesel korrusel asusid turg ja Olympic Casino ning teisel tööstuskaupade letid. Keldrikorrusel paiknesid külmkambrid, laod, mänguautomaadid ja WC-d. 2014. aasta juuni lõpul teatas ajakirjandus, et Balti jaama kõrvalhoone, kus paiknes ostukeskus, omandas Tartu suurettevõtjate Ülo ja Toomas Hage ettevõte Astri Kinnisvara OÜ, kes ostis aasta alguses ka Balti jaama turu ja veel kaks kõrvalkinnistut. Astri oli varem arendanud kaubanduskeskusi Tartus, Narvas ja Pärnus, millest tuntuim on Tartu Lõunakeskus. Uued omanikud väitsid, et neil pole hoonega kindlaid plaane. 2014. aasta septembris ostis ootepaviljoni OÜ RealWay. 2016. aastal otsustati maja täielikult renoveerida, kuna juurdeehitatud korrused mõjusid konstruktsioonile ohtlikult. Plaaniti maja taastada nii originaalilähedaselt kui võimalik: renoveerida esimese korruse fassaad nii, et perroonide poole tekivad seal kunagi olnud ajaloolised uksekohad, korrastada terrass ning taastada võimalikult suures mahus kaitse alla kuuluvad terratsopõrandad, mis olid seni olnud PVC- ja plaatkatte all peidus. Tööd loodeti lõpetada 2016. aasta hilissügiseks, kuid augustis polnud veel selge, mis hoones paiknema hakkab. Paviljoni ja peahoonet ühendab ühekorruseline osa. 1997. aastal võeti lähirongide paviljon arhitektuurimälestisena kaitse alla. Ühendavas osas alustas tööd 2015. aastal esimene Statoil (nüüd Circle K) Eestis, kus ei müüda autokütust. Varem asus seal tšeburekibaar. Paviljoni on korduvalt kasutatud näituste ja väljapanekute tarbeks. Ootepaviljonis avati 20. mail 2020 Burger Kingi restoran ning Tallink Ekspressi pood. Kujutav kunst Jaamahoone keskruumi lage kaunistas enne Teist maailmasõda Peet Areni pannoo, kus oli kujutatud kõiki liikumisvõimalusi alates jalakäijatest ja lõpetades rongiga. Einelaua seinal asus Roman Nymani maal "Aastaajad". Pannoo hävis ümberehituse käigus 1947. aastal. Laemaalingu kavandid asuvad nüüd Viinistu Kunstimuuseumis Jaan Manitski kogus. Aastatel 1947–1965 olid peahoone seintel Punaarmee tagasitulekut jms kujutavad suured maalid. 2008. aastast on reisikeskuses Raoul Kurvitza pannoo "Rong". Tähelepanuväärsed kujunduselemendid Jaamakell hoone välisseinal Kiri "Tallinn" hoone katusel Avatud vanast hoonest säilinud müürielemendid Auruvedur L-2317 Ooteplatvormid 2012. aastal lammutati Balti jaamas vanad perroonid kõrgusega 110 cm ja rajati nende asemel uued perroonid kõrgusega 55 cm. Alates 1. novembrist 2021 hakkas Balti jaamas kehtima uus raudteede numeratsioon, kus esimene tee algab Go Hotel Shnelli juurest ning liigub sealt loogilises järjestuses edasi (vasakult paremale) kuni Balti jaama turuni, kus asub üheksas tee. Ühes uue teede numeratsiooniga valmis Balti jaamas ka kaks uut (teed nr 8 ja 9) turupoolset ooteplatvormi koos raudteeharudega. Balti jaamas asub kaheksa madalat teedevahelist reisijate ooteplatvormi: 1. platvorm teede nr 1 ja 2 vahel – 150 m; 2. platvorm teede nr 2 ja 3 vahel – 400 m; 3. platvorm teede nr 3 ja 4 vahel – 150 m; 4. platvorm teede nr 4 ja 5 vahel – 150 m; 5. platvorm teede nr 5 ja 6 vahel – 150 m; 6. platvorm teede nr 6 ja 7 vahel – 150 m; 7. platvorm teede nr 7 ja 8 vahel – 156 m; 8. platvorm teede nr 8 ja 9 vahel – 75 m. Varasemas teede numeratsioonis puudusid teine ja kolmas tee, järjestus oli: 1. platvorm teede nr 4 ja 5 vahel – 150 m, 2. platvorm teede nr 4 ja I vahel – 400 m, 3. platvorm teede nr I ja 6 vahel – 150 m, 4. platvorm teede nr 6 ja 7 vahel – 150 m, 5. platvorm teede nr 7 ja 8 vahel – 150 m, 6. platvorm teede nr 8 ja 9 vahel – 150 m. Raudteeliiklus Balti jaam kuulub Tallinna raudteesõlme koosseisu. Alates 1. jaanuarist 2014 lõpetas Edelaraudtee AS tegevuse Eesti-sisestel rongiliinidel ning kõiki riigisiseseid rongiliine hakkas teenindama – nii elektri- kui ka diiselrongidega – Elron (endine Elektriraudtee AS). Riigisisesed rongiliinid: Elron Läänesuund: Tallinna–Pääsküla rongiliin. See on esimene elektrifitseeritud rongiliin Eestis ja Baltimaades, kus elektrirongid sõidavad alates septembrist 1924. Liini pikkus on 11 km. Peatuskohti on 9, mis kõik asuvad I tsoonis. See on ainus rongiliin, mille algus- ja lõpp-punkt asuvad Tallinnas. Tallinna–Keila rongiliin. Reisijatevedu liinil alustati juulis 1958. Liini pikkus on 26,1 km. Peatuskohti on 15. Liin algab I tsoonis ja lõpeb III tsoonis. Tallinna–Keila raudteekiirliin. Liini pikkus on 26,1 km. Peatuskohti on 6. Liin algab I tsoonis ja lõpeb III tsoonis. Tallinna – Keila – Kloogaranna rongiliin. Reisijatevedu liinil alustati juunis 1960. Liini pikkus on 39 km. Peatuskohti on 18. Liin algab I tsoonis ja lõpeb IV tsoonis. Tallinna–Keila–Paldiski rongiliin. Reisijatevedu liinil alustati novembris 1961. 1968 muudeti Pakri poolsaar kinniseks alaks ja Laoküla raudteepeatusse rajati reisijate kontrollpunkt.. Pärast nõukogude vägede lahkumist Paldiskist kontrollpunkt likvideeriti. Liini pikkus on 48 km. Peatuskohti on 21. Liin algab I tsoonis ja lõpeb IV tsoonis. Tallinna–Keila–Turba rongiliin. Reisijatevedu kuni Riisipereni algas liinil septembris 1981. Enne sõitsid elektrirongid kuni Vasalemmani (liin avati juulis 1965). Liini pikkus on 51 km. Peatuskohti on 21. 8. detsembril 2019 pikendati senist Riisipere rongiliini kuni Turbani. Liin algab I tsoonis ja lõpeb V tsoonis. Edelasuund: Tallinna–Rapla rongiliin. Tallinna–Türi rongiliin. Tallinna–Viljandi rongiliin. Idasuund ja lõunasuund: Tallinna–Aegviidu rongiliin. Reisijatevedu liinil alustati augustis 1978. Enne sõitsid elektrirongid kuni Kehrani (liin avati detsembris 1973). Liini pikkus on 56 km. Peatuskohti on 13. Liin algab I tsoonis ja lõpeb IV/V tsoonis. Tallinna–Aegviidu raudteekiirliin Tallinna–Tartu rongiliin. Tallinna–Tartu kiirrongiliin. Tallinna–Narva rongiliin. Päevas väljub Balti jaamast umbes 140 reisirongi. Ajalugu Balti jaam ehitati 1870. aastal valminud Balti raudtee (Paldiski–Tallinna–Peterburi rongiliini) peajaamaks. Jaam avati 24. oktoobril (uue kalendri järgi 5. novembril) 1870. Sinna suundus Paldiskist alanud rongiliin, mis jätkus Peterburi poole uue rongiliinina. Balti raudtee Balti jaamast jätkusid raudteeliinid mööda tänapäevast Ahtri tänavat Tallinna sadamasse ja sadama piirkonda, kus olid haruteed: Elevaatori rajoonis: Clayhillsi harutee, Elevaatori (Baikovi) silla teedele, ETK harutee, Judeikini harutee, Kochi harutee, Külmutusmaja harutee, Maieri harutee, Maieri kanali harutee, Minkovi harutee, Nobeli harutee, Rosen ja Kо harutee, Rotermanni uus ja vana harutee. Kopli rajooni viisid: Balti puuvillavabriku harutee, Krulli harutee, Leesmenti harutee, Lignumi harutee, Lutheri harutee (Tallinna ja Ülemiste vahel), Rotermanni harutee. Tegutsesid ka Arsenaali harutee ja harutee Uue sadama depoo juurde (Erika umbtee)", Riigi Metsatööstuse harutee, Oit ja Mäe harutee, Kljas ja Josselsoni harutee, Tapamaja harutee. 1923. aastal alustati Tallinna–Pääsküla raudteelõigu elektrifitseerimist. Elektriraudteel alustati liiklust 21. septembril 1924. 1924. aasta 1. detsembri riigipöördekatse ajal ründas jaamahoonet paarikümnemeheline lööksalk, mida juhtis Jakob Vakker. Vallutamise käigus tapeti seal olnud politseinikud ja teedeminister Karl Kark. Balti jaama tagasivallutamises osalesid 10. rügemendi allohvitseride õppekomando mehed. Tagasivallutamise käigus hukkus tagasivallutamist juhtinud kolonelleitnant Hermann Rossländer. 1928. aastal ehitati jaama lähirongide platvorm ja Tallinna–Nõmme liinile pandi teine rööpmepaar. 1930. aastatel kolis kaubajaam Balti jaamast Koplisse. Vana lammutatud kaubajaama asemele ehitati reisivagunitele reservteed. 1941. aasta suvel süütasid taganevad NKVD-lased insener Jegorovi eestvõttel jaamahoone. Politruk Žuganov juhtis samal ajal Balti jaama telefonikeskjaama hävitamist. Jaama postkontorihoone süüdati kõige viimasena. Rongiliiklus Tallinna–Nõmme liinil taastati 23. septembril 1944, mõni päev hiljem sõitsid rongid ka Keilani. Tallinna–Pääsküla elektriraudteeliini korrastamine lõppes 1946. 1945 taastati jaamahoone osaliselt. 1965. aastal valmis lähirongide reisijate ootepaviljon. 1967. aasta oktoobris avati täielikult rekonstrueeritud jaamahoone. Nimed Balti jaam on kandnud mitut nime: Tallinn-Balti vaksal, Balti peajaam, Balti vaksal, Tallinna jaam. Balti jaama piirkond Balti jaamast on kujunenud Põhja-Tallinna linnaosa keskus, millest tulevikus peaks saama Tallinna ühistranspordi terminal. Balti jaama piirkond (ligi 9,3 hektarit) hõlmab Toompuiestee, Tehnika, Rohu, Telliskivi, Kopli ja Suurtüki tänava ning Põhja puiestee ja Rannamäe tee vahelise ala. Piirkonnast põhja pool asub Kalamaja elamuala, loode ja lääne suunale jäävad Pelgulinn ja Kopli kaubajaam. Lõunas asub Kelmiküla. Kagu ja ida suunal paikneb roheline vöönd. Toompuiestee äärde jääb Toompark koos Snelli tiigiga. Rannamäe tee ääres on Tornide väljak ja Suurtüki tänava ääres Rannavärava mägi. Maa-alal asuvad raudteeinfrastruktuuri rajatised. Suurim neist oli Balti Raudtee Peatehas (rajatud 1871), mis asus Balti jaama vastas. Tehases asus depoo 12 vedurile, laod ja töökojad Telliskivi tänaval. Suurem osa nendest ehitistest on lammutatud. Kopli tänava äärsetes hoonetes asub nüüd Balti jaama turg. Aastatel 1873–1874 rajati juurde töökoda ja kuuekohaline veduridepoo, kus nüüd asub vaguniremonditsehh. Aadressil Tehnika 18 asub Tallinna Euroopa Kool. Mälestusmärgid Peahoone seinal on mälestustahvel 1. detsembri riigipöördekatse käigus hukkunud kolonelleitnandi Hermann Rossländeri ja teedeministri Karl Kargu mälestuseks. Balti jaama vastas üle Toompuiestee asus 1974. aastal püstitatud monument 1. detsembri riigipöördekatses osalenuile. See monument viidi ära 1990. aastate algul. Aastatel 1888–1920 asus seal raudteelaste rajatud õigeusu kabel ja 1950. aastatel Jossif Stalini kuju. Õnnetused 1932. aastal sõitis joobes vedurijuhi süül umbteelt välja 32 täislaaditud kaubavagunit. 4. oktoobril 1980 toimus elektrirongide kokkupõrge. Hukkus 9 ja viga sai 46 inimest. 19. juunil 2008 sõitis Tallinna–Moskva reisirong rikkis pidurite tõttu jaamas perroonile. Muud ühisveondusühendused Bussid alg- ja lõpp-peatusega Balti jaam 2, Balti jaam – Lennujaam – Mõigu, 21, Balti jaam – Landi 21B, Balti jaam – Kakumäe 41, Balti jaam – Landi 41B, Balti jaam – Kakumäe 59, Balti jaam – Pikakari 91, Balti jaam – Mustamäe 92, Balti jaam – Väike-Õismäe 93, Balti jaam – Pelguranna 94, Balti jaam – Priisle 95, Balti jaam – Viimsi keskus 96, Balti jaam – Vana-Pääsküla Balti jaama peatust läbivad bussiiliinid 3, Vana-Lõuna – Pelguranna 8, Väike-Õismäe – Balti jaam – Äigrumäe 66, Priisle – Balti jaam – Pelguranna Trollid alg-/lõpp-peatusega Balti jaam 84, Keskuse – Balti jaam 85, Mustamäe – Balti jaam Trollidest Esimesi trolliliine kavandati Balti jaama juba 1940. aastate lõpul marsruutidel Pirita – südalinn – Balti jaam, Kopli – Balti jaam ja Balti jaam – Pirita – Merivälja. 1954 kavandati trolliliini Balti jaam – Stalini väljak. Ükski neist ei käivitunud. Balti jaama liini said trollid hakata proovima alates 6. novembrist 1970. Et trollipargi ehitus oli pooleli ja 79 trollist käiku antud vaid 56, ei jätkunud esialgu trolle Mustamäe – Balti jaama liini jaoks. Nii hakkas 15. detsembril sõitma liin nr 4 Balti jaamast Estonia teatrini. 24. märtsil 1971 lasti käiku kavandatud Balti jaama liin nr 4, mis viib mööda Sõpruse puiesteed Keskuse lõppjaama. Trolliliin nr 5 avati 25. augustil 1971 ja nr 7 10. detsembril 1980.. Balti jaama peatust läbivad trammiliinid 1, Kopli – Kadriorg 2, Kopli – Vanasadam – Suur-Paala 5, Kopli – Vana-Lõuna Tulevik Tallinna üldplaneeringus on kavandatud Balti jaama piirkonda läbima linna põhimagistraal Põhjaväil, mis kulgeks piki Põhja puiesteed ning Kopli ja Telliskivi tänavat. Telliskivi raudteeülesõidu kohale tuleks mitmetasandiline ristmik. Reisijate ja Telliskivi tänava äärde kavandatakse jalgrattateed. Tulevikus rajatakse bussipeatuste alale maa-alune ühistransporditerminal, mis teenindaks nii linnaliini- ja linnalähibusse kui ka trolliliine. Vaata ka Balti raudtee Balti jaama kabel Eesti raudteetransport Tallinna–Mõisaküla rongiliin 1980. aasta rongiõnnetus Balti jaamas Viited Kirjandus Balti raudtee plaan koos Tallinna jaama ehitustega (vene). 1870. EAA.2072.2.16 Tallinna Sadama ja Balti jaama plaan. 1909. ERA.66.17.2622 Välislingid Balti jaama koduleht Blogi: Balti Jaam 2010–2021 "Balti jaama põnev ajalugu" Jaak Juske blogis, 13. märts 2012 Infot jaama kohta; fotod (vene keel)