Kohtla-Järve

Kohtla-Järve on linn Ida-Viru maakonnas. Linn koosneb viiest eraldi asuvast linnaosast, mis piirnevad peamiselt Jõhvi vallaga. Enamik elanikkonnast paikneb peaaegu võrdselt Järve ja Ahtme linnaosades. Kohtla-Järve sai linna staatuse 15. juunil 1946. Linnaosad ja rahvastik Kohtla-Järve linn koosneb viiest üksteisest eraldi seisvast linnaosast: Aastatel 1960–1991 kuulusid Kohtla-Järve linna koosseisu ka praegused Jõhvi, Kiviõli ja Püssi linn ning Kohtla-Nõmme alev. 2017. aastani kuulus linna koosseisu kuuenda linnaosana Viivikonna koos Sirgalaga, mis toimunud haldusreformi käigus liitusid küladena Narva-Jõesuu linnaga. Linna elanikkond on valdavalt venekeelne. Eestlasi oli 2000. aasta rahvaloenduse andmeil 17,8% elanikest ja 2011. aasta rahvaloenduse andmeil 16,1%. Majandus Kohtla-Järve on eelkõige tööstuslinn. Tähtsaim tööstusharu on põlevkiviõli tootmine ja keemiatööstus. Sellel alal tegutseb kolm suurt ettevõtet: VKG Oil, Eastman Specialties, VNK, mille toodangu müügikäive oli 2021. aastal umbes 480 miljonit eurot. Nitroferti keemiatehas lõpetas töö 2013. aastal. Teised tähtsamad tööstusharud on metallitööstus, mööblitööstus (TNC Components) ja ehitusmaterjalide tootmine, oluline on ka õmblustööstus. Hinnanguliselt oli 2021. aastal töötleva tööstuse toodangu müük umbes 550 miljonit eurot. 2013. aastal suleti läheduses asuv Viru põlevkivikaevandus, samuti Ahtme elektrijaam, mille võimsus oli 30 MW. Haridus Kohtla-Järvel tegutseb kolm põhikooli (Kohtla-Järve Järve Kool, Kohtla-Järve Iidla Põhikool, Kohtla-Järve Kesklinna Põhikool). Gümnaasiumiharidust saab omandada Kohtla-Järve Gümnaasiumis ja Kohtla-Järve Täiskasvanute Gümnaasiumis. Kohtla-Järvel on ka kolm huvialakooli: Kohtla-Järve Kunstide Kool, Ahtme Kunstide Kool, Kohtla-Järve Koolinoorte Loomemaja. Sport Kohtla-Järve JK Järve mängib jalgpalli Eesti Esiliiga B-tasandil. Kohtla-Järve KK HITO mängib korvpalli Eesti teises liigas. Sõpruslinnad Kohtla-Järve sõpruslinnad teistes riikides: Outokumpu, Soome (1969) Norderstedt, Saksamaa (1989) Kėdainiai rajoon, Leedu (1997) Saransk, Venemaa (1998) Veliki Novgorod, Venemaa (2004) Slantsõ rajoon, Venemaa (1999) Kingissepp (Kingissepa linnaasundus), Venemaa (2000) Korostõšiv, Ukraina (2006) Wyszków, Poola (2006) Saligorsk, Valgevene (2008) Staffanstorp, Rootsi (2009) Ajalugu Kohtla-Järve nimi pärineb sellest, et koht asutati Kohtla ja Järve mõisa maade piirile. Samas kohas asusid ka Kohtla ja Järve mõis. Kohtla-Järve jääb osaliselt kahe ajaloolise küla aladele – aastal 1241 mainiti Taani hindamisraamatus Järve küla (Jeruius) ja Tõrvasküla (Tourascula). Kohtla-Järve linn on rajatud Kohtla ja Järve mõisa maadele kunagise Järve küla kohale seoses põlevkiviõlitööstuse (Esimene Eesti Põlevkivitööstus) loomisega 1920. aastate alguses. Kohtla-Järve töölisasula (nüüd nn Vanalinn) rajati Järve vallamaja juures 1916. aastal alustatud põlevkivi kaevandamise piirkonda. 1930. aastatel tekkisid Käva, Pavandu ja Vaheküla elamukogumid. Kävale rajatud kaevandusettevõtte juurde kujunes arhitekt Anton Lembit Soansi üldplaani kohaselt töölisasula. Püstitati puidust barakke ja väikekorteritega tööliselamuid hajalipaiknevate gruppidena (Lilleküla, Sibulaküla jt, mis pole säilinud), omaette kahekorruseliste tööliselamute grupp (Hädaküla) ning arhitekt Eugen Habermanni projekti alusel (1920–1921) kavandatud ametnike elamud (Siidisuka). Väikeasula tekkis ka Käva kaevanduse juurde. 1924. aastal ehitati linna rahvamaja koos kinoga. Põlevkivitööstuse juhtkond avas 1928. aastal vene kooli Venemaalt pärit pagulaste lastele. Pärast 1930. aastate majanduskriisi ehitati kolmekorruselisi paekivist tööliselamuid kööktubadega Kohtla (Ehitajate) tee äärde Vahekülla ja asula põhjaossa Pavandusse. 1940. aastal hakati Kohtla tee äärde ehitama kahekorruselisi kahetoaliste korteritega elamuid. 1946. aastal nimetati Kohtla-Järve maakondliku ja 1947. aastal vabariikliku alluvusega linnaks, millele allusid Kohtla ja Kukruse alev. Kohtla-Järve muutus suureks tööstuskeskuseks, linna ehitati võimas soojuselektrikeskjaam ja põlevkivigaasitehas, mis andis Leningradi, Tallinna ja Kohtla-Järve töötajatele iga päev üle miljoni kuupmeetri odavat majapidamisgaasi ning töötas ka Kohtla-Järve Põlevkivitöötlemise Kombinaat. 1950. aastatel taheti linna nimeks panna Stalin. 1950. aastal ehitati Kohtla-Järve kino "Pobeda", Keskallee 1. 1957. aastal oli Kohtla-Järve linnas 3 klubi, kultuurimaja ja kinoteater, draamateater ja 32 raamatukogu. Linnas oli Põlevkivitöötlemise Tehnikum, kolm keskkooli ja kolm 7-klassilist kooli, 5 töölisnoorte keskkooli. Kohtla-Järvel oli muusikakool ja laste spordikool. 1959. aastal liideti Kohtla ja Kukruse alev Kohtla-Järve linnaga. 1960. aastal ühendati Kohtla-Järvega Ahtme ja Jõhvi linn ning Sompa alev, 1964. aastal Oru asula. Kohtla-Järve linnale allutati veel 1959. aastal Kiviõli ja Püssi alev, 1960. aastal Viivikonna alev ja maapiirkondi. 1964. aastal loodi Kohtla-Järve rajoon. Juhtimine Kohtla-Järve linnapea oli aastatel 2003–2016 Jevgeni Solovjov. Kohtla-Järve linnapea on 2026. aastast Evelyn Danilov. Vaata ka Kohtla-Järve linnavolikogu Ida-Viru Keskhaigla Kohtla-Järve poolkoksimägi Kohtla-Järve Issanda Muutmise kirik Kohtla-Järve linnaorkester Kohtla-Järve tänavate loend Kohtla-Järve Keskraamatukogu Kohtla-Järve Kultuurikeskus Ahtme klubi Oru Klubi Kohtla-Järve soojuselektrijaam Viited Välislingid Kohtla-Järve linna koduleht Kohtla Järve 360° aeropanoraam / aerofoto Kohtla-Järve võimuesindajad määrasid linnaettevõtte juhiks endise kelmi, Põhjarannik, 27. veebruar 2025