Tallinna Tehnikakõrgkool

Tallinna Tehnikakõrgkool (lühend TTK) on riiklik rakenduskõrgkool Tallinnas ja Mõdrikul. See on Eesti suurim tehnikavaldkonna rakenduskõrgkool. Tallinna Tehnikakõrgkooli eelkäijaks on 1940. aastal Nõukogude Liidu okupatsioonivõimude asutatud Tallinna Õhtutehnikum. Vahel on eelkäijaks nimetatud ka varem asutatud Tallinna Tehnikumi, kuid seda seost on hiljem tunnistatud ekslikuks. Asutamisel järgnenud kümnendite jooksul vahetas kool korduvalt nime. 1961. aastal loodi Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikum, mis muudeti 1992. aastal Tallinna Kõrgema Tehnikakooli nime all rakenduskõrgkooliks. 2019. aastal liideti kõrgkooliga Lääne-Viru Rakenduskõrgkool. Õppetöö toimub kõrghariduse õppekavadel alates 1992. aastast. Tehnikakõrgkoolis on 6 instituuti ja 18 õppekava, kus õpib ligi 3000 üliõpilast. Ajalugu Kooli rajamine 1. detsembril 1940 asutati ja avati Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu (RKN) otsusega riigi ülalpeetava koolina Tallinna Õhtutehnikum. Tehnikumide võrgu loetelus oli Tallinna Õhtutehnikum ette nähtud masinaehituse, elektrotehnika ja ehituse osakondadega ning eriklassidega tehniliste joonestajate ettevalmistamiseks – kokku 530 õpilasega. Sõda takistas üleminekut NSVL rahvahariduse süsteemile ja 1941. aasta teises pooles alanud Saksa okupatsiooni ajal Eestis otsustati alates 1. oktoobrist 1941 sulgeda nii Tallinna Õhtutehnikum kui ka Tartu Õhtutehnikum. Sulgemine jäi aga lühiajaliseks, sest juba 15. novembril sai Tallinna Linnakoolivalitsus loa avada Tallinna Tehnilised kursused, millel on nelja-aastase õppeajaga tehnikumi haru. Sellega sisuliselt jätkus õppetöö Tallinna Õhtutehnikumi erialadel. 1942. aastal suleti Tallinna Tehniliste Kursuste Tehnikumi haru Tallinna XII Gümnaasiumi juures ja avati Tallinna Õhtutehnikum masinaehituse, elektrotehnika ja ehitustehnika osakondadega. Tallinna Õhtutehnikumi direktoriks kinnitati Johannes Kiivet. 1944. aasta septembri lõpus taaskehtestati Eestis nõukogude okupatsioon. Novembris sai õppeasutus uueks nimeks Tallinna II (õhtune) Tööstustehnikum. 11. novembril 1944 teatas Johannes Kiivet Tallinna Õhtutehnikumi direktorina kirjas nr 357 Tallinna Linna Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee Rahvahariduse Osakonnale, et õpilaste arv koolis on 272 ja eriklassi avamisel tõuseb ilmselt 300-ni. 1945. aasta juunis kinnitati kooli uus põhikiri ja õppeasutuse nimi muutus Tallinna Industriaaltehnikumiks. Tallinna Industriaaltehnikum nimetati 1948. aastal Tallinna Arhitektuuri- ja Ehitustehnikumiks ja 1954. aastal Tallinna Ehitustehnikumiks. Kool tegutses Luise tänav 1 ruumides. Aastatel 1946–1950 oli direktor Emma Jõgi ja 1950. aastal määrati direktoriks Bernhard Liiv. Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikum 1961. aastal viidi Tallinna Ehitustehnikum üle Pärnu maantee 62 endise Tallinna Mäetehnikumi hoonesse ning nimetati ümber Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumiks (TEMT) seoses masinaehituse ja autode tehnilise hoolduse ja ekspluatatsiooni erialade ületoomisega Tallinna Polütehnikumist. Direktorina jätkas tööd Eesti NSV teeneline õpetaja Bernhard Liiv kuni 1965. aastani. Kool kandis Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi nime kuni 1992. aastani. Direktorid olid Eesti NSV teenelised õpetajad Osvald Kukk (1965–1983) ja Arvi Altmäe (1983–1992). Tallinna Kõrgem Tehnikakool 1992. aastal sai TEMT-ist rakenduskõrgkool. Eesti Vabariigi Valitsus nõustus Haridusministeeriumi ettepanekuga TEMT-i reorganiseerimise kohta Tallinna Kõrgemaks Tehnikakooliks. Kehtestati, et Tallinna Kõrgem Tehnikakool (TKTK) on rakenduslik kõrgkool, mis valmistab ette kõrgharidusega ehitus- ja mehaanikainsenere ning korraldab nende täienduskoolitust ja ümberõpet. Kehtestati, et TKTK rektori nimetab ametisse ja vabastab ametist haridusminister. Kohustati Haridusministeeriumit esitama 1. oktoobriks 1992 Vabariigi Valitsusele kinnitamiseks TKTK põhikiri. TKTK esimeseks rektoriks määrati Arvi Altmäe. Tallinna Tehnikakõrgkool 1999. aastal nimetati TKTK nimetada Tallinna Tehnikakõrgkooliks (TTK). 2006. aastal avati koolis Tallinna Kergetööstustehnikumi erialade baasil rõiva- ja tekstiiliteaduskond. Hiljem kujundati teaduskonnad instituutideks ja 2020. aastal liideti rõiva ja tekstiili instituut ringmajanduse ja tehnoloogia instituudiga. 2019. aastal liideti Tallinna Tehnikakõrgkooliga Lääne-Viru Rakenduskõrgkool, millest sai Tallinna Tehnikakõrgkooli teenusmajanduse instituut. Kooli nimed 1940–1944 Tallinna Õhtutehnikum 1944–1945 Tallinna II Tööstustehnikum 1945–1948 Tallinna Industriaaltehnikum 1948–1955 Tallinna Arhitektuuri- ja Ehitustehnikum 1955–1961 Tallinna Ehitustehnikum 1961–1992 Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikum 1992–1999 Tallinna Kõrgem Tehnikakool 1999– Tallinna Tehnikakõrgkool Instituudid Koolis on kuus instituuti: arhitektuuriinstituut ehitusinstituut logistikainstituut tehnoloogia ja ringmajanduse instituut tehnikainstituut teenusmajanduse instituut (Mõdriku õppekeskuses) Varem oli koolil viis teaduskonda, mis olid arhitektuuri ja keskkonnatehnika teaduskond, ehitusteaduskond, mehaanikateaduskond, rõiva- ja tekstiiliteaduskond ning transporditeaduskond. 2020. aasta seisuga anti rakenduskõrgharidust 19 õppekaval: rakendusarhitektuur; hoonete ehitus; teedeehitus; rakendusgeodeesia; kinnisvara korrashoid; transport ja logistika; transpordi- ja liikluskorraldus; ostu- ja hankekorraldus; keskkonnatehnoloogia ja -juhtimine; tootmine ja tootmiskorraldus; moetööstus; autotehnika; elektritehnika; masinaehitus; robotitehnika; ärijuhtimine; majandusarvestus; sotsiaaltöö; teabehalduse ja infosüsteemide korraldamine. Juhtimine Kõrgkooli esimene rektor oli aastatel 1992–2010 professor Arvi Altmäe (Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi direktor aastatel 1983–1992). Alates 2010. aasta sügisest on rektor professor Enno Lend. Rektori ametiaeg kestab viis aastat, 2015. aastal valiti professor Lend tagasi teiseks ja 2020. aastal kolmandaks ametiajaks. Lendi kolmas ametiaeg lõppes 31. juulil 2025. 19. juunil 2025 valiti Tallinna Tehnikakõrgkooli rektoriks kõrgkooli senine õppeprorektor Martti Kiisa. Kõrgkoolil on nõukogu, kuhu kuuluvad rektor, prorektorid, finants- ja haldusdirektor, akadeemiliste struktuuriüksuste juhid, neli akadeemiliste töötajate esindajat ja üliõpilaskonna esindajad. Tugikeskused Tehnikakõrgkooli õppe- ja abistruktuuride hulka kuuluvad veel reaalainete keskus, humanitaarainete keskus, kehakultuurikeskus, raamatukogu, haridustehnoloogia keskus ja ettevõtetega koostööks ette nähtud tehnosiirdekeskus. Kõrgkooli hoonetekompleksi kuuluvad õppe- ja administratiivruumid ning laborid ja praktiliste tööde ruumid. Siidisaba 7 asuvad kõrgkooli üliõpilaselamu, spordisaal ning rõiva- ja tekstiiliteaduskonna õppelaborid, Siidisaba 8 asuvad autotehnika õppelabor ja rajatiste õppetooli labor. Pilte Vaata ka Tallinna Tehnikakõrgkooli raamatukogu Viited Kirjandus 2015 – Paavo Kangur. "Sild üle ajajõe. Tallinna Tehnikakõrgkooli lugu". Tallinn 2015 Välislingid Koduleht