Janokjärv

Janokjärv (myös Jänukjärv, Jaanekjärv tai Janutjärv) on Viron Põlvamaalla Kanepissa Piigasten kylässä sijaitseva järvi. Etymologiaa Järvestä on kirjallisia merkintöjä 1500-luvulta asti. Sen nimi esiintyi vuonna 1582 kirjoitusasussa Janoter (kylä), Janotwer (kylä, vuonna 1584), Jammotta Jerwe (järvi, 1627), Jennetjerwe (1638), Janat-Jerfwa (kylä, 1684), Jannotjerw (noin 1900), Ozero Janok (ven. Оз. Янокъ, noin 1900) ja Jänukjärv (1937). Järven luoteispuolella on sijainnut samanniminen kylä, joka on myöhemmin tunnettu Tiksi külana. Kaakkoispuolella on sijainnut Tsähknä küla, jossa on ollut Janoti-niminen talo. Äännemuutoksessa Janot olisi muuntunut muotoon Janok. Ajatus, että järven nimi liittysi janoisuuteen, liittyy sanan janu ~ jänu merkitykseen jano. Vironkielessä tai sen murteissa ei voi tulla kyseeseen muodot Janota tai Jaanota, joten järven nimen liittäminen janoisuuteen ei pidetä uskottavana. Maantietoa Janokjärv on 630 kilometriä pitkä, 320 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11 hehtaaria. Se on muodostunut Otepään ylängön koillisrinteelle viime jääkauden loppuvaiheen sulamisvesien uurtamaan laaksoon, jossa virtaa myös Piigaste oja. Järven ympäristössä on sekä metsä- että peltomaata. Järvessä ei ole kartan mukaan saaria. Järven tilavuudeksi on määritetty 113 000 kuutiometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi saadaan 3,7 metriä. Järven suurin syvyys on 9,3 metriä. Järven pohja on monissa kohdissa kova ja syvänteessäkin on mutaa vain ohuesti. Järven rantaviivan pituus on 1,72 kilometriä pitkä. Järven rannat ovat soistuneet, matalat ja mutapohjaiset. Koillisrannassa on hiekkapohja ja siellä sijaitsee uimaranta. Järven länsipäässä on pieni asuinalue, jonne tulee trie Mäe-Jaani-maantieltä, joka ohittaa järven pohjoispuolella. Myös maantien varressa on asutusta. Kuulemma Kalevipoeg joi Janokjärven kerran tyhjäksi. Luontoarvoja Vedenlaausta on vain vähän tietoa. Vedenväri on vihertävänkeltaista. Näkösyvyys oli vuonna 1977 noin 1,4 metriä. Järveen muodostuu lämpötilakerrostumista, jolloin alusvedessä voi tapahtua happikatoa. Järven kalakantaan kuuluvat vähintään hauki, ahven, kiiski ja särki. Järven rapukantaa tutkittiin vuonna 2007, mutta saaliiksia saatiin vain yksi jokirapu. Vuonna 2015 suoritettiin rapukalastus uudestaan. Nyt saatii saaliiksi muutamia isoja rapuja. Rapukanta oli elpymään päin. Vesistösuhteita Janokjärv sijaitsee Narvanjoen vesistöalueella Emajoen valuma-alueella, jonka Ahja jõen valuma-alueen Leevi jõen valuma-alueeseen se kuuluu. Järven valuma-alueen pinta-ala on 23,1 neliökilometriä. Sen vesi vaihtuu laskennallisesti 13 kertaa vuodessa eli veden viipymä on 28 vuorokautta. Lounaasta tulee Piigaste ojan latvaosuus, joka on muodostunut lähteiden vedestä. Järven laskuojaa, jota kutsutaan sekä Tsähkna- tai Piigaste ojaksi, joka virtaa koilliseen ja yhtyy Leevi jogeen. Järven vedenpinnan korkeus on noin 79 metriä mpy. . Historiaa ja tarinoita Eräässä tarinassa kerrotaan, että Suuren Pohjan sodan (vuosina 1700–1721) aikana ruotsalaisten ja venäläisten sotajoukot taistelivat järven ympäristössä toisiaan vastaan useiden kuukausien ajan. Ruotsalaiset olivat pohjoispuolella ja venäläiset eteläpuolella järveä. Vallitsi kuivuuskausi ja järven vedenpinta alkoi laskea, ja lopulta järvi kuivui. Venäläiset hyökkäsivät järven yli juosten järven pohjaa pitkin. Myöhemmin sateet palasivat ja järvi täyttyi taas. Toisen tarinan mukaan, sodassa haavoittuneet ruotsalaiset kärsivät janosta. He pyrkivät janoisina järvelle, mutta kuolivat ennen sitä janoon. Kolmannen tarinan mukaan, eri puolilla järveä olevat ruotsin ja venäjän taistelevat sotilaat kärsivät janosta. He kuulemma joivat järven tyhjäksi. Tästä tapahtumasta järvi olisi saanut nimensä. Kuuluisan runoilijan Anna Haavan (1864–1957) vanhempien kotitalo sijaitsi jonkin aikaa Tsähknan vesimyllyn (vir. Tsähkna veski) talossa. Runoilija kirjoitti erään runonsa (Järv leegib eha paistel) Janokjärven rannalla. Huomautukset Lähteet