Narva

Narva (igauņu: Narva) ir Igaunijas robežpilsēta pie Krievijas robežas. Gar pilsētu plūst Narvas upe, kas iztek no Peipusa ezera un ir valsts robeža. 93% no pilsētas iedzīvotājiem dzimtā valoda ir krievu valoda, liela daļa no viņiem šeit ieradušies pēc Otrā pasaules kara vai ir to pēcteči. Narvas pamatiedzīvotājiem ilgus gadus pēc kara bija aizliegts apmesties uz dzīvi pilsētā.[nepieciešama atsauce] Narvas upes pretējā krastā atrodas Krievijas Ivangorodas pilsēta un Ivangorodas cietoksnis (Jaanilinn), kas kopā ar Narvas Hermaņa cietoksni veido vienotu arhitektūras ansambli, kas vienlaicīgi raksturo gan Livonijas, gan Krievijas nocietinājumu arhitektūras īpatnības. Vēsture Pirmoreiz rakstos apmetne pie Narvas upes (krievu: Ругодив) pieminēta Novgorodas hronikā 1171. gada notikumu aprakstā. Cietoksnis dibināts 1223. gadā Livonijas krusta karu laikā, kad Viruzeme nokļuva dāņu varā. 1346. gadā Livonijas ordenis nopirka Viruzemi līdz ar citām Dāņu Igaunijas zemēm no Dānijas karaļa Valdemāra IV. Livonijas ordenis jauniegūtajās zemēs izveidoja Narvas fogteju. Livonijas—Maskavijas karu laikā 1492. gadā Maskavijas lielkņazs Ivans III lika iepretīm Narvas cietoksnim uzcelt krievu cietoksni, ko nodēvēja viņa vārdā par Ivangorodu. Livonijas kara laikā 1558. gadā Narvu iekaroja Krievijas cariste, bet 1581. gadā to ieņēma Zviedrijas armija Pontusa Delagardija vadībā, padarot to par Ingermanlandes hercogistes galvaspilsētu. Krievijas cars Pēteris I ar uzbrukumu Narvai sāka Lielo Ziemeļu karu. Pirmo aplenkumu 1700. gadā zviedri atsita, tomēr 1704. gada 9. augustā krievi Narvu ieņēma un iekļāva jaundibinātajā Ingrijas, vēlāk Pēterburgas guberņā. Pēc Krenholmas manufaktūras uzcelšanas 19. gadsimta vidū Narva kļuva par lielu tekstilrūpniecības centru. Igaunijas brīvības cīņu sākumā 1918. gada 28. novembrī Narvai uzbruka Sarkanā armija un 29. novembrī pilsētā pasludināja Igaunijas darba komūnas izveidi. 1919. gada februārī Igaunijas armija atbrīvoja pilsētu. Otrā pasaules kara laikā no 1944. gada 2. februāra līdz 25. jūlijam pilsētas apkārtnē notika kaujas pie Narvas, sauktas arī par Eiropas SS leģionu kaujām (Battle of the European SS), jo kopā ar vāciešiem un igauņu leģionāriem šeit pret Sarkano armiju cīnījās valoņu, nīderlandiešu, skandināvu un citu tautu leģionāri. Kauju rezultātā Narva tika gandrīz pilnīgi nopostīta. 1944. gada 24. novembrī KPFSR piesavinājās Ivangorodu, kuru pilnīgi anektēja 1945. gada janvārī, bet pilsētas tiesības piešķīra tikai 1954. gadā. 1990. gadā Narva kļuva par atjaunotās Igaunijas Republikas robežpilsētu. Apskates vietas Krenholmas manufaktūra (Kreenholmi Manufaktuur) Narvas Aleksandra katedrāle (Narva Aleksandri Suurkirik) Narvas elektrostacijas (Narva Elektrijaamad) Narvas muzeja mākslas galerija (Narva Kunstigalerii) Narvas muzejs (Narva Muuseum) Narvas pareizticīgo katedrāle (Narva Issanda Ülestõusmise peakirik) Narvas pils (Narva Hermanni linnus) Narvas rātsnams (Narva raekoda) Tartu Universitātes Narvas koledža (Tartu Ülikooli Narva Kolledž) Viktorijas bastions (Victoria bastion) Attēlu galerija Cilvēki Narvā dzimuši: Valērijs Karpins (Валерий Георгиевич Карпин) (1969) — futbolists; Pauls Keress (Paul Keres) (1916—1975) — šahists; Leo Komarovs (Leo Komarov) (1987) — hokejists; Nikolajs Stepulovs (Nikolai Stepulov) (1913—1968) — bokseris; Aleksejs Šahmatovs (Алексей Александрович Шахматов) (1864—1920) — filologs; Pauls Šmits (Paul Felix Schmidt) (1916—1984) — šahists. Atsauces Ārējās saites Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Narva. Encyclopædia Britannica raksts (angliski) Eesti entsüklopeedia raksts (igauniski) Visuotinė lietuvių enciklopedija raksts (lietuviski) Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski) Austrumeiropas enciklopēdijas raksts (vāciski) Skats uz Narvu (WebCam), balticlivecam.com Narvas muzejs