Pärnu

Pärnu je mesto ležiace v zálive Pärnu v juhozápadnom Estónsku. Pärnu je významným prázdninovým letoviskom s mnohými hotelmi, reštauráciami a dlhými piesočnými plážami. Mestom preteká rovnomenná rieka. Dejiny V stredoveku sa na území dnešného Pärnu nachádzali dve mestá. Staršie z nich – Staré Pärnu (Vana-Pärnu) – bolo založené roku 1251 pri ústí rieky Saugy ako sídelné miesto biskupstva. Keď však v roku 1263 mesto podpálili Litovčania, biskup sa presunul na sever do Haapsalu. Staré Pärnu zostalo samostatné až do roku 1599, keď sa zlúčilo s Novým Pärnu. Nové Pärnu (Uus-Pärnu) vzniklo v podhradí križiackej pevnosti prvýkrát spomenutej roku 1265. Mesto sa rýchlo rozvíjalo, lebo ležalo na dôležitej obchodnej ceste do Novgorodu. Mestské práva získalo roku 1318. Bolo obohnané hradbami a stalo sa aj členom hanzy. Význam mesta neupadal ani v neskorom stredoveku. V období švédskej nadvlády bola sem na čas (1699 – 1710) presídlená aj Tartuská univerzita. V 18. a 19. storočí bolo Pärnu dôležitým obchodným prístavom vyvážajúcim najmä ľan a drevo, ktorý čo do dôležitosti súperil s Tallinnom. V rovnakom čase sa mesto stalo významným centrom estónskeho národného oslobodenia. Dlhé roky tu žil národný buditeľ Johann Voldemar Jannsen, ktorý tu v rokoch 1857 – 1886 vydával prvé po estónsky písané noviny Pärnu Postimees (v origináli Perno Postimees ehk Näddalileht). Ďalší rozmach mesta v 2. polovici 18. storočia a v medzivojnovom období bol spätý s rozvojom kúpeľníctva. Roku 1996 Pärnu získalo čestný titul letného hlavného mesta. Kúpele História miestnych kúpeľov sa začala písať v roku 1837, keď sa skupina miestnych podnikateľov rozhodla premeniť osamelý hostinec stojaci blízko pláže na kúpeľné zariadenie. Táto drevená budova bola prvýkrát otvorená v roku 1838. Bolo v nej 5 – 6 miestností, v ktorých si hostia mohli v lete dopriať horúci kúpeľ v morskej vode a v zime tradičnú estónsku saunu. Pôvodná budova bola zničená počas prvej svetovej vojny. V roku 1927 na jej mieste vyrástla súčasná budova bahenných kúpeľov. V súčasnosti sa v bahenných kúpeľoch liečia najmä kĺbové ťažkosti, poruchy miechy, periférnej a centrálnej nervovej sústavy a gynekologické ochorenia. Kúpeľné procedúry zahŕňajú hydroterapiu, bahenné kúpele, liečbu zemným voskom, masáže, laserovú terapiu, elektroterapiu, lymfatickú a inhalačnú liečbu a aromaterapiu. V súčasnosti je Pärnu kúpeľným centrom európskeho významu a členom Európskej kúpeľnej asociácie. Ročne sa tu vystriedajú desaťtisíce klientov z viac ako 50 krajín sveta. Turistika Najstaršími architektonickými pamiatkami sú pozostatky mestského opevnenia so zvyškami bastiónov a potom najmä Červená veža (Punane torn) z 15. storočia a tallinnská brána (Tallinna värav) zo 17. storočia. Vo vilovej štvrti sa nachádza výstavná secesná vila Ammende z počiatku 20. storočia. V čase medzivojnového rozkvetu bol v meste postavený celý rad štýlových funkcionalistických budov, z ktorých najznámejší je hotel (1937) a kaviareň (1940) pri pláži (rannahotell a rannakohvik). Okrem vyššie zmienených kúpeľov je pýchou Pärnu nádherná, niekoľko kilometrov dlhá piesočná pláž, ktorá je držiteľom modrej európskej vlajky. Uprostred leta sa teplota nepríliš slaného mora pohybuje okolo 20 – 25 °C. Väčšinu turistov tvoria Fíni a Estónci. V hoteloch a reštauráciách sa bez problémov dohovoríte po anglicky. Partnerské mestá Iné projekty Commons ponúka multimediálne súbory na tému Pärnu Externé odkazy Oficiálne stránky mesta Archivované 2020-04-21 na Wayback Machine (anglicky) Zdroj Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Pärnu na českej Wikipédii.