Pärnu raekoda

Pärnu raekoda on ajalooline raekoda Pärnu kesklinnas, aadressil Uus tänav 4 / Nikolai tänav 3. Hoone on olnud seotud Pärnu rae, Pärnu linnavolikogu ja Pärnu linnavalitsuse tegevusega. Raekoda on arvele võetud ehitismälestisena; selle registrinumber on 16711. Pärnu raekoja hooneansambel koosneb kahest põhilisest osast. Uue tänava äärne varaklassitsistlik hoone valmis 1797. aastal kaupmees P. R. Harderi elamuna. Nikolai tänava poolne juurdeehitis valmis 1911. aastal Riia arhitekti Wilhelm Bockslaffi projekti järgi ning selles asub Pärnu linnavolikogu istungitesaal. Asukoht Pärnu raekoda asub Pärnu vanalinnas Uue tänava ja Nikolai tänava vahelises kvartalis. DEHIO OME andmetel hõlmab raekoja ansambel Pärnu vanalinnas terve keskaegse kvartali. Hoone aadress on Uus tänav 4 / Nikolai tänav 3. DEHIO OME andmetel paikneb hoone koordinaatidel 58.385562780899, 24.498926728964. Ajalugu Uus-Pärnu linn tekkis Pärnu ordulinnuse ümber. Kaubalinn Pärnu sai linnaõigused 1318. aastal ning linna valitsusorganina tegutses varakate linnakodanike seast valitud Pärnu raad. Keskajal paiknes linna raekoda eraldi hoones, mis lammutati pärast praeguse raekoja kasutuselevõttu 1839. aastal. Praeguse raekoja vanim osa ei olnud algselt ehitatud linnavalitsuse hooneks. Uue tänava äärne klassitsistlik hoone valmis 1797. aastal jõuka Pärnu kaupmehe Peter Reinhold Harderi elamuna. Pärnu turismiinfo järgi oli maja oma varaklassitsistliku dekooriga valmimise ajal üks Pärnu esinduslikumaid hooneid. 1997. aastal ilmunud ajaleheartiklis „Pärnu raekoda saab uue kuue” märgiti samuti, et hoone lasi 18. sajandi lõpul endale elamuks ehitada kohalik kaupmees Peter Reinhold Harder. 1804. aastal peatus Harderi majas Pärnut külastanud Aleksander I. Pärast Harderi pankrotistumist või omaniku surma läks maja kroonu käsutusse; 1819. aastal ostis hoone keiserlik valitsus ja sinna paigutati Pärnu komandandi ameti- ja eluruumid. Hoone kasutamine komandandihoonena seostus ajaga, mil Pärnu oli veel endise kindluslinna haldus- ja sõjalise pärandiga seotud linn. 1830. aastal muudeti hoone katusekuju ja see sai madalama plekk-katuse. 1834. aastal andis komandandi kantselei hoone linnale üle. See toimus ajal, mil Pärnu kindluse sõjaline tähtsus oli vähenenud ning linn hakkas senisest enam arenema tsiviillinna ja kuurordina. 1839. aastal kolis Pärnu raekoda senisest keskaegsest raekojast Harderi majja. Samal ajal lammutati senine keskaegne raekoda. 1999. aasta Eesti Päevalehe Pärnu vaatamisväärsuste ülevaates märgiti, et pärast keskaegse raekoja lammutamist kasutati praegust hoonet raekojana alates 1839. aastast. Pärast raekojaks saamist paiknesid hoones linna valitsemise ja korrakaitsega seotud asutused. Pärnu turismiinfo järgi määrati hoone raekojaks, Pärnu foogtikohtu istungite paigaks, politsei asukohaks ja vanglaks. Seetõttu täitis hoone 19. sajandil korraga nii esindus-, haldus- kui ka kohtufunktsioone. 1878. aasta novembris valisid Pärnu kinnisvaraomanikest maksumaksjad uue linnaesinduse ehk linnavolikogu või linnaduuma. Uus linnavalitsemise korraldus suurendas vajadust eraldi koosoleku- ja ametiruumide järele. Volikogu töö ja linna haldusaparaadi kasv lõid eeldused hilisemaks raekoja laiendamiseks. 1911. aastal valmis raekoja Nikolai tänava poolsel küljel uus juurdeehitis, mis oli mõeldud linnavolikogu ruumideks. Juurdeehitise projekteeris Riia arhitekt Wilhelm Bockslaff. 1988. aastal avaldatud Pärnu Kommunisti ülevaates kirjeldati seda neobaroki ja neogootika sugemetega juugendstiilis ehitisena ning nimetati valmimisaastaks 1911 ja arhitektiks W. Bockslaffi. Pärnu Postimehe 1998. aasta kalendrilises ülevaates on Bockslaffi tööde hulgas samuti nimetatud Pärnu raekoja 1911. aasta juurdeehitust. Juurdeehitise valmimisega sai raekoda senisest selgema linnavolikogu funktsiooni. Pärnu turismiinfo järgi asusid juurdeehitises volikogu kantselei, linnavolinike tuba ja Pärnu linnapea kabinet. DEHIO OME järgi oli Bockslaffi projekteeritud tiib kujundatud esindusliku linnavalitsusliku ruumina, mille trepihall ja saal viimistleti tumedaks peitsitud puiduga. 6. juulil 1934 toimus Pärnus Vabariigi Valitsuse väljasõiduistung. Ajaleht Sakala kirjutas samal päeval, et valitsuse koosolek pidi algama kell 4 Pärnu raekoja suures saalis. Tartumaa Teataja 9. juuli 1934. aasta teatel lehvis valitsuse koosoleku ajal Pärnu raekoja mastis riigivanema standardlipp. Nõukogude okupatsiooni ja Saksa okupatsiooni ajal jätkas hoone kasutamist linna haldushoonena, kuigi linnavalitsemise institutsioonid ja nimetused muutusid vastavalt okupatsioonivõimudele. Pärast Teist maailmasõda kasutati raekoda jätkuvalt linna esindus- ja haldusfunktsioonideks ning see säilis Pärnu vanalinna ühe olulisema avaliku hoonena. 1990. aastatel pöörati raekoja seisukorrale ja korrastamisele taas tähelepanu. 1997. aasta ajaleheartikkel „Pärnu raekoda saab uue kuue” käsitles hoone uuendamist ning tõi esile selle ajaloolise tausta Harderi elamuna, komandantuurina ja raekojana. 1999. aasta Pärnu vaatamisväärsuste ülevaates esitleti raekoda linna ühe olulisema ajaloolise hoonena. 21. sajandil on raekoda olnud seotud nii linna esindusfunktsioonide, Pärnu linnavolikogu tegevuse kui ka kultuurieluga. Hoones on tegutsenud Pärnu Linnagalerii näituseruumid. Pärnu Postimees kajastas 2018. aastal raekojas avatud Pärnu XVIII (m)Moodsa Kunsti näitust „Aknad II”, mis toimus Pärnu Linnagalerii raekoja näituseruumis. Pärnu Linnagalerii teatel on raekoja näituseruumid seoses remondiga 20. detsembrist 2025 kuni 2026. aasta sügiseni suletud ning näitused toimuvad ajutiselt Endla Teatri Sammassaalis. Arhitektuur Raekoja vanim osa on 1797. aastal ehitatud varaklassitsistliku fassaadilahendusega kahekorruseline hoone. DEHIO OME järgi on hoone kandvad seinad ehitatud maakividest, avaraamistused, sillused ja keldri võlvlaed aga tellistest. Uue tänava poolset peafassaadi liigendab keskrisaliit nelja kannelüüridega joonia pilastriga ja kolmnurkfrontooniga. Räästakarniisid on hammaslõikega ning hoone nurkades on krohvrustika. DEHIO OME järgi on 18. sajandi lõpus ehitatud klassitsistlik hoone Pärnu vanalinna valdavalt barokse arhitektuuri kontekstis erandlik, kuid meisterlik näide klassitsistlikust elamuarhitektuurist. Hoone ruumiplaan oli algselt sümmeetriline. Algsetest detailidest on säilinud peatrepp ja vanikumotiividega tiibuksed; saalide peegellaed valmisid 1830. aastal. 20. sajandil asendati algne anfilaad koridoridega, sest see sobis paremini ametiruumide vajadustega. 1911. aastal valminud Nikolai tänava poolne tiib ühendab uusgootika, uusbaroki ja juugendi jooni. Selle fassaad on kaetud tumeda faktuurkrohviga, heledate pindadena tõusevad esile Nikolai tänava poolne portaal, selle kohal olev ovaalaken ja barokliku viilu detailid. Hoone nurk on esimese korruse tasandil lahendatud sambaga, mille kohal asub avar rõdu. Trepihall ja saal on viimistletud tumedaks peitsitud puiduga. Kasutus Pärast 1839. aastat kasutati hoonet Pärnu raekojana. Ajalooliselt on hoones tegutsenud Pärnu raad, foogtikohus, politsei, vangla, linnavalitsus ja linnavolikogu. Tänapäeval kasutatakse raekoja saali muu hulgas Pärnu linnavolikogu istungite, linna tseremooniate, avalike koosolekute ja kultuuriürituste toimumiskohana. Näiteks Pärnu Postimehe vahendatud teate järgi toimus 2014. aastal Pärnu raekoja saalis kärajate koosolek „Pärnu jõgi kalarikkaks!”. Pärnu Postimees on kajastanud ka Pärnu linnavolikogu istungeid raekoja saalis. Pärnu raekojas on tegutsenud Pärnu Linnagalerii näituseruumid. Pärnu Linnagalerii lehe järgi toimus 13. aprillist 5. maini 2018 Pärnu Linnagaleriis raekojas Pärnu XVIII (m)Moodsa Kunsti näitus „Aknad II”. Sama näitust kajastas Pärnu Postimees 17. aprillil 2018 artiklis „Raekojas avati ainsa haamrilöögiga „Aknad””. Pärnu Linnagalerii teatel on raekoja näituseruumid seoses remondiga 20. detsembrist 2025 kuni 2026. aasta sügiseni suletud ning näitused toimuvad ajutiselt Endla Teatri Sammassaalis. Kultuurimälestis Pärnu raekoda on riiklik kultuurimälestis. Mälestise registrinumber on 16711. Kultuurimälestiste registris on hoone liigitatud ehitismälestiseks. DEHIO OME käsitleb hoonet arhitektuurimälestisena ja toob välja selle väärtuse Pärnu vanalinna arhitektuuripildis. Pildid Vaata ka Pärnu ajalugu Pärnu raad Pärnu Linnavolikogu Pärnu Linnavalitsus Raekoda Pärnu Linnagalerii Uus tänav (Pärnu) Nikolai tänav Viited Välislingid Pärnu raekoda kultuurimälestiste registris Pärnu raekoda DEHIO OME andmebaasis Pärnu raekoda Visit Pärnu lehel Pärnu Linnagalerii