Tartu lennujaam

Tartu lennujaam (Ülenurme lennuväli); IATA: TAY, ICAO: EETU) asub Tartu linnast 10 km lõuna pool Kambja vallas, omanik on AS Tallinna Lennujaam Lennujaama lennuväljal on üks asfaltkattega rada pikkusega 1800 m ja laiusega 31 m (sobib kuni 75-tonniste lennukite vastuvõtuks) suunaga 08/26 (kursid 80° ja 260°). Lennujaama lähedalt läheb mööda Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee (E263). Ajalugu Nõukogude perioodil 1946. aastal rajatud Ülenurme lennuväli avati 15. mail meditsiinilennuväljana. Lennujaamahoonena kasutati aastal 1924 ehitatud taluhoonet, eraldi hoones asetses lennujuhtimistorn, ilmajaam ja raadiojaam. Omavahel lõikuvad lennurajad (700 meetrine rada suunaga 60/240 ning 850 meetri pikkune rada suunaga 120/300 kraadi) olid murukattega. Lennukitena olid kasutusel algul Po-2 ja Jak-12, hiljem Li-2 ning An-2 . Asfaltkattega rada (mõõtmetega 1100×35 m) valmis 1975. aastal. 10.06.1977 maandus Tartus esimest korda reaktiivlennuk Jak-40. 1978 pikendati lennurada 1379 meetrini ja rajati ruleerimisrada ning perroon. Uue reisiterminali nurgakivi pandi paika 9. novembril 1976 ning terminal avati 14. augustil 1981. Lennuliinid Nõukogude Liidus Kohalikud liinid lennukiga An-2: Tartu-Jõhvi-Narva-Leningrad Tartu-Põltsamaa-Tallinn Tartu-Tallinn Tartu-Viljandi-Pärnu-Kihnu-Pärnu-Kingissepa-Kärdla Tartu-Viljandi-Pärnu-Ruhnu-Pärnu-Kingissepa Tartu-Piirissaare Tartu-Valga Tartu-Võru Tartu-Põltsamaa-Jõhvi Tartu-Pärnu-Kingissepa Tartu-Viljandi-Pärnu-Kingissepa Tartu-Viljandi-Pärnu-Kingissepa-Kärdla Kaugliinid lennukiga Jak-40: Tartu-Kiiev-Simferopol (1981–1989) Tartu-Moskva (1978–1989) Tartu-Leningrad (1978–1989) Tartu-Pihkva Tartu-Minsk-Odessa (1982–1983) Iseseisvas Eestis 2. detsembril 1994 avas ELK lennukiga Let L-410 liini Tartu-Tampere. Pärast viiendat korda lennud katkesid, kuna sõitjaid oli vähe. 20. mail 1995 avas ELK liinid Tallinn-Tartu-Tallinn ning Tartu-Helsingi-Tartu, kasutades lennukit Let L-410. Reisjate vähesuse tõttu lõpetas liin tegevuse 30. oktoobril 1995. 17.–18. mail 1996 tähistati lennujaama 50. juubelit lennunduspäevadega "Tartu taevas". Järgmised lennupäevad toimusid 20.–21. juunil 1997, 19.–20. juunil 1999, 17.–18. juunil 2000, 16.–17. juunil 2001, 15.–16. juunil 2002, 14.–15. juunil 2003, 19.-20. juunil 2004, 19.–20. augustil 2005 ja 19.-20. augustil 2006. 7. juulil 2000 avas ELK lennuliini Tartust Helsingisse. Algul kasutati lennukit Let L-410, alates augustist Jetstream 31. Reisijate vähesuse tõttu liin suleti aasta lõpus . Sügisel 2008 pikendati maandumisrada 1799 meetrini. 10. detsembril 2009 avati renoveeritud reisiterminal. Ülenurme lennuväljal maandus esimest korda Estonian Airi Boeing 737–500 (ES-ABH). "Tartu Taevas 2003" lendas esimest korda Estonian Airi Fokker 50 (ES-AFM). 9. mail 2001 maandus Tartu lennuväljal Malta riigipea Guido de Marco eralennuk. 2. ja 6. juunil 2001 maandus esimest korda Tartu lennuväljal neljamootoriline transpordilennuk C-130. 20. juunil 2001 maandus Tartu lennuväljal dalai-laama Tenzin Gyatso eralennuk. 6. novembril 2001 maandus esimest korda Tartu lennuväljal BAe 146-100 Statesman (omanik prints Charles). 8. septembril 2022 muudeti seoses läheneva irdtornile üleminekuga Tartu lennuvälja kontrollitav õhuruum (klass D) mittekontrollitavaks õhuruumiks (klass G, lennuinfotsoon FIZ). Alates 20. aprillist 2023 pakutakse lennuvälja infoteenust AFIS Tallinnas asuvast irdtornikeskusest. 29. mail 2024 lahkus Eestis riigivisiidil viibinud Soome president Alexander Stubb koos abikaasa Suzanne Innes-Stubbi ning kaaskonnaga Soome kaitseväe helikopteriga Eestist Ülenurme lennuväljalt kohe pärast ürituse lõppu. 8. mail 2025 maandus Tartu lennuväljal Ameerika Ühendriikide transpordilennuk Boeing C-17 Globemaster III. 9. märtsil 2026 toimus kolm tellimuslendu Joensuu lennujaamast Tartu lennujaama. Nende hulgas tegi airBaltic esmakordselt lennu reisilennukiga Airbus A220-300 (registreerimisnumber YL-CSG), mis lendas kaks korda reisinumbritega BT7701 ja BT7702. Kolmanda lennu tegi lennuk registreerimisnumbriga YL-ABH reisinumbriga BT7703. Pärast reisijate toomist lendasid lennukid tagasi oma kodubaasi Riia lennujaama. Nende reisijate eesmärk oli osaleda BMW IBU World Cup etapil Otepääl. 16. mail 2026 toimus Jettime'i esimene eritellimuslend Billundi lennujaamast ning tagasilend Kopenhaageni lennujaamasse. Lennu teenindas Boeing 737-800 (registreerimisnumber OY-JYH), mis lendas lennunumbritega JP45 ja JP9046. 21. mail 2026 saabus Suurbritannia kaitseminister John Healey Kuningliku Õhuväe riigilennukiga Dassault Falcon 900LX (G-ZABH), mis lendas lennunumbriga KRF30 Tallinn lennujaamast. Pärast väljalendu häiriti lennuki GPS-signaale kolmetunnise lennu ajal Tartu lennujaamast RAF Waddingtoni sõjaväelennuväljale. 23. mail 2026 teostas Enter Air teise lennu Boeing 737-800ga Wrocław'i lennujaamast ning jätkas lendu Karupi lennujaamasse. Lennuk kandis registreerimisnumbrit SP-ESD ning lendas lennunumbritega ENT552P ja ENT9PJ. 28. mail 2026 hommikul saabus Eestisse riigivisiidile Petr Pavel koos abikaasa Eva Pavlovága Tartu lennujaamasse, kus võttis kaasa Eesti presidendi Alar Karis koos abikaasa Sirje Karisega. Nad saabusid Tšehhi õhujõudude riigilennukiga Airbus A319-115X CJ (registreerimisnumber 2801) Tallinn lennujaamast ning lahkusid samal õhtul umbes kell seitse Tartu lennujaamast. Üle 90% lennujaama lennuväljal toimuvatest lendudest moodustavad Eesti Lennuakadeemia õppelennud. Lennuliinid Peale lisatud talvine 2025/2026 Lennuliikluse statistika Õnnetused 12. mail 1996 tegi õppelennul kahemootoriline Piper PA-23 OH-PST hädamaandumise lennuraja kõrvale. Lennuki parempoolne telik murdus ning parempoolse mootori propeller paindus kõveraks. Lendu sooritanud Nõo Reaalgümnaasiumi lennundusklassi abiturient ja instruktor vigastada ei saanud. 24. novembril 2006 kukkus peale starti Dresdenisse lennuväljast 700 m kaugusel alla Piper PA-46-500TP OE-KDM. Piloot ja kaks reisijat said vigastada, lennuk hävis täielikult. 4. mail 2012 seiskus õppelendu tegeval Piper PA-28-235 YL-MED õlivooliku ühenduse katkemise tõttu mootor ning instruktor sooritas hädamaandumise Aardla küla juures põllul. Vaata ka Raadi sõjaväelennuväli Viited Välislingid Koduleht Rein Raudvere. Tartu saab taas püsilennuühenduse Maaleht.ee, 2. juuli 2009