Siselinna kalmistu

Siselinna kalmistu on Tallinna linna hallatav kalmistute kompleks Tallinnas Kesklinna linnaosas Juhkentali asumis, kontori aadress Toonela tee 7. Praegu 18 hektari suurune kalmistukompleks paikneb Tallinna lõunaküljel, Tartu maanteest poole kilomeetri võrra läänes, Ülemiste järvest üle Järvevana tee. Siselinna kalmistu haldab kolme eri aegadel tekkinud kalmistut: Aleksander Nevski kalmistu (1775) Juhkentali koolerakalmistu, rajatud 1860. aastate kooleraepideemiate aegu Vana-Kaarli kalmistu (1864) Tihti loetakse kompleksi osaks veel neli lähikonnas asuvat kalmistut, kuid need ei kuulu Tallinna linna hallatava kompleksi koosseisu: Rooma-Katoliku Kiriku Peeter-Pauli koguduse kalmistu Poolamäel, rajatud 1844. aastal vana juudi kalmistu, rajatud 18. sajandil (Magasini tänava poolsel küljel) muhamedi kalmistu, rajatud 18. sajandi lõpus Kaitseväe kalmistu (1887) Aleksander Nevski kalmistu Pikemalt artiklis Tallinna Aleksander Nevski kalmistu Vana-Kaarli kalmistu Pikemalt artiklis Vana-Kaarli kalmistu Eestlaste 1864. aastal asutatud Tallinna Kaarli kiriku Kaarli koguduse Vana-Kaarli kalmistu rajati, kuna Kalamaja kalmistu jäi kogudusele kitsaks. Vana-Kaarli kalmistu on kõrvalasuvast Nevski kalmistust (nn vene kalmistust) üheksa aastakümmet noorem. Sissepääs Vana-Kaarli kalmistule asub Toonela teel ja kulgeb läbi Vana-Kaarli kalmistu väravaehitise-kabeli. Vana-Kaarli ja Aleksander Nevski kalmistuid lahutab kunagine kõrge paekivimüür, mille põhjapoolses osas on lahtine ava, kustkaudu kulgeb avar tee ühelt kalmistult teisele. Vana-Kaarli kalmistul on samuti arhailine miljöö ning võib näha mõndagi tähelepanuväärset, nagu üle saja aasta vanu kalmutähiseid. Nii mõnigi 19. sajandist pärinev paekivi- või sepisrist on muutunud haruldaseks. Kalmistu peateest paremal võib näha 1,5 meetri kõrgust punasest graniidist sammast helilooja ja Tallinna Kõrgema Muusikakooli ühe esimese õppejõu Peeter Süda büstiga. 1927. aastal loodud kalmutähis (skulptor Ferdi Sannamees) hävis Teise maailmasõja ajal 1944. aastal ning taastati algsel kujul 1970. aastal Sannamehe kipsmudelite järgi. 1990. aastate algul pronksbüst varastati ja asendati graniitbüstiga. Briti sõjahauad Kaitseväe kalmistul Siselinna kalmistu hallata oli nõukogude ajal ka Tallinna sõjaväekalmistu (praegune Tallinna Kaitseväe kalmistu), kuhu on maetud 15 Briti sõjaväelast ja meremeest. Nad langesid peamiselt Eesti Vabadussõjas aastatel 1918–1920, kui Briti kuninglik merevägi toetas oma Läänemere-operatsioonidega Eesti iseseisvumist. Sõjaväekalmistu rajati Tallinna garnisoni matmispaigana 19. sajandi lõpul. Pärast Teist maailmasõda võttis sõjaväekalmistu üle Punaarmee. Eesti sõjameeste haudadele hakati matma Nõukogude sõjaväelasi ning Briti sõdurite haudadelt eemaldati ja purustati mälestustahvlid – nõukogude võim ei sallinud välisriikide sõjahaudade avalikku meelespidamist. Aastatel 1961–1996 oli kalmistu juhataja Linda Soomre, kes hoidis Briti hauad hävitamise eest. Ta laskis matuseplatsile vedada mullakoormad ja muutis ala hooldusalaks, nii et seda ei saanud uuteks matusteks kasutada; aastate jooksul veenis ta Tallinna garnisoni juhte, et mullatagavara on kalmistu hoolduseks vajalik. Samal viisil säilitas ta kalmistule maetud Eesti kindralite Johan Undi ja Ernst Põdderi hauad. Briti haudade kaitsmine maksis Soomrele kvartalipreemia. Pärast Eesti taasiseseisvumist leidis Briti Rahvaste Ühenduse sõjahaudade komisjoni (CWGC) delegatsioon eesotsas Kenti hertsogiga Briti hauad säilinuna. Hauad taastati 1994. aastal ning neid hooldab CWGC; igal aastal 11. novembril toimub kalmistul mälestustseremoonia. Teenete eest Briti sõjahaudade kaitsmisel nimetas kuninganna Elizabeth II Linda Soomre 1994. aastal Briti Impeeriumi ordeni auliikmeks (Honorary MBE); ta oli esimene eestlane, kes selle teenetemärgi pälvis. Silmapaistvate ühiskonna- ja kultuuritegelaste kalmud Usutegelased Árpád Arder (eesti baptisti vaimulik, 1922–1995) Rudolf Hurt (Tallinna Toompea Kaarli koguduse õpetaja, 1874–1918) Aleksander Kapp (Tallinna Toompea Kaarli koguduse õpetaja, 1874–1940) Nikolai Kokla (õigeusu preester, 1912–1983) Konstantin Kokla (õigeusu preester, 1878–1946) Jakob Kukk (Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku (EELK) piiskop, 1920–1933) Aleksander Maripuu (õigeusu preester, 1885–1948) Nikolai Päts (õigeusu preester, 1871–1940) Ühiskonnategelased Jaan Poska (1866–1920), eesti riigimees, Eesti Vabariigi valitsuse välisminister ja Tartu rahulepingu sõlmija Karl Kark (1883–1924), Eesti Vabariigi Valitsuse teedeminister, kes hukkus 1924. aasta 1. detsembri riigipöördekatse ajal; Jaan Raamot (1873–1927) Otto Strandman (1875–1941) Wilhelmine Ida Emilie (Helma) Päts (1878–1910) (2009 ümber maetud Metsakalmistule) August Kristal (1866–1925) Ernst Hiis (1872–1964) Jaan Lõo (1872–1939) Hans Treumann (1905–1974) Hans Tiismann (1829–1886) Elli Jõeleht (18??−1919) Gustav Pihlakas (1864–1937) Georg Leets (1896–1975) Priit Nigula (1899–1962) Ernst Põdder (1879–1932) Johan Unt (1876–1930) Maria Laidoner (1888–1978) Johannes Kert (1959-2024) Benno Leesik (1960-2006) Kultuuritegelased Vello Agori (1894–1944) Theodor Altermann (1885–1915) Jaan Arder (1952–2014) Ott Arder (1950–2004) Heinrich Bauer (1874–1927) Jüri Garšnek (1939–1980) Valdur Himbek (1925–1991) Els-Reet Himma (1940-2025) Karl Jungholz (1878–1925) August Karisma (1888-1959) Nikolai Kull (1894–1945) Enn Murdmaa (1874–1957) Liisi Ojamaa (1972–2019) Ester Pajusoo (1934-2026) Johannes Pori (1906–1947) Peeter Ramul (1881–1931) Igor Severjanin (1887–1941) Arvi Siig (1938–1999) Peeter Süda (1883–1920) Theodor Ussisoo (1878–1959) Rolf Uusväli (1930-2005) Viited Välislingid Siselinna kalmistu plaan, hauaplatsi otsing Siselinna kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris