Pärnu rand

Pärnu rand ehk Pärnu keskrand on supelrand Pärnus Pärnu lahe ääres. Keskrand on luidetega liivarand, mille pikkus on umbes 1800 meetrit ja laius 100–120 meetrit. Rannaala ulatub Side tänava pikendusest Pärnu muulini. Pärnu rand on üks Pärnu kuurordi keskseid alasid. Madalaveeline ja kiiresti soojenev Pärnu laht on kujundanud rannast tuntud supluskoha, mille populaarseim osa jääb rannahoone ümbrusse. Ranna ääres asuvad Pärnu mudaravila, Pärnu rannahoone, Pärnu rannahotell ja hotell-veekeskus Tervise Paradiis. Rannast põhja poole jääb Pärnu rannapark, mere ääres kulgeb Pärnu rannapromenaad ning rannaala lähedal algab Pärnu rannaniidu matkarada. Asend Pärnu rand paikneb Pärnu kesklinna ja Pärnu lahe vahelisel mereäärsel alal. Rand jääb rannapargi, Ranna puiestee, Pärnu rannapromenaadi ja Pärnu lahe vahele ning moodustab Pärnu kuurordiala keskse osa. Keskrand ulatub Side tänava pikendusest Pärnu muulini. Ranna pikkus on umbes 1800 meetrit ja laius 100–120 meetrit. Rannaala on valdavalt liivane ning seda iseloomustavad madalaveeline meri, lai päevitusala ja rannaäärsed düünid. Pärnu laht on keskranna piirkonnas aeglaselt süvenev. Ujumisala on tähistatud poidega ning selle maksimaalne sügavus on 1,7 meetrit. Umbes 200 meetri kaugusel veepiirist on vee keskmine sügavus ligikaudu 1,5 meetrit. Ranna kõige külastatavam osa asub Pärnu rannahoone, Pärnu rannahotelli ja Pärnu rannapromenaadi ümbruses. Selles piirkonnas paiknevad liivarand, rannateenindus, kohvikud, puhkealad, mänguväljakud ja rannaspordialade alad. Ranna läänepoolsesse ossa jäävad Pärnu muulide ja Pärnu jõe suudmeala suunas kulgev rannariba ning ajaloolise kuurordiala rajatised. Teisel pool Pärnu jõge paikneb Vana-Pärnu rand, mis on keskrannast eraldi looduslähedasem supluskoht. Ranna idaosa ulatub Tervise Paradiisi ja surfiala suunas. Surfiala paikneb rannapromenaadi lõpus Tervise Paradiisi juurest Raeküla poole. Sealt jätkub mereäärne liikumisruum Pärnu rannaniidu matkaraja ja Pärnu rannaniidu looduskaitseala suunas. Pärnu ranna lähiümbrusse jäävad Pärnu mudaravila, Pärnu rannahoone, Pärnu rannahotell, Pärnu rannapark, Pärnu rannapromenaad ja Tervise Paradiis. Need rajatised ja alad seovad ranna Pärnu ajaloolise kuurordi, mereäärse avaliku ruumi ja tänapäevase turismipiirkonnaga. Rannaala piirneb või seostub mitme kaitstava ja väärtusliku piirkonnaga. Rannast põhja poole jääb Pärnu rannapark, ranna lääne- ja idapoolsete osade lähedusse ulatuvad Pärnu rannaniidu looduskaitseala alad ning kuurordiala kuulub Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitseala koosseisu. Ajalugu Pärnu kui kuurortlinna kujunemine algas 19. sajandil. Pärnu kuurordi sünniaastaks peetakse 1838. aastat, kui mere ääres alustas tegevust esimene supelasutus. Suvel pakuti seal mereveevanne ja meresuplust, talvel tegutses samas saun. Esialgu jäi supelasutuse ja meresupluse kasutamine peamiselt kohalikuks nähtuseks. Pärnule iseloomulikud supelrand, pargid, puiesteed ja kuurordiarhitektuur kujunesid selgemalt välja alles 19. sajandi lõpul. 1890. aastal alustas Pärnus tööd uus moodne supelasutus ning samal aastal kanti Pärnu Venemaa keisririigi kuurortide nimistusse. See andis rannaala ja kuurordipiirkonna arengule hoogu: laiendati mereäärset pargiala, kavandati uusi puiesteid, lehtlaid, spordiplatse ja suvituspiirkonda. 20. sajandi alguses laienes rannaala kasutus ka tervise- ja päikesevannide võtmisega. 1904. aastast hakati Pärnus pakkuma raviotstarbelist alasti päikese- ja õhuvannide võtmise võimalust; selleks piirati osa supelasutuse kõrval asuvast rannaalast planguga. Esimese maailmasõja ajal hävis Pärnu varasem supelasutus. Selle asemele rajati 1920. aastatel uus kuurordihoonestus. Pärnu mudaravila uusklassitsistlik hoone valmis 1926.–1927. aastal ning kujunes Pärnu kuurordi üheks tähtsamaks sümboliks. 1920. aastatel muutus ka suplusranna kasutus. Meestele ja naistele mõeldud ühine supelrand ehk paradiis avati 1924. aastal esmalt Raekülas, kuid juba 1925. aasta suvehooajaks toodi see üle praeguse keskranna alale. 1930. aastatel kujunes Pärnu keskranna ümbrus esinduslikuks kuurordikeskuseks. Pärnu rannahotell valmis 1937. aastal ning Pärnu rannahoone 1938. aastal. Mõlemad kuuluvad Pärnu funktsionalistliku kuurordiarhitektuuri tuntumate näidete hulka ning on seotud Pärnu linnaarhitekti Olev Siinmaa tegevusega. Rannaala, rannapark, mudaravila, rannahotell ja rannahoone moodustasid 20. sajandi esimesel poolel tervikliku kuurordiruumi. Rannaala kasutati suvitamiseks, raviprotseduurideks, jalutamiseks, sportimiseks ja seltskondlikuks ajaveetmiseks. Nõukogude ajal säilis Pärnu ranna roll tähtsa suvitus- ja puhkepiirkonnana. Kuurordiala jätkas toimimist raviasutuste, ranna, parkide ja puhkehoonete kaudu, kuid senine kuurordielu seoti nõukoguliku puhke- ja sanatooriumisüsteemiga. Pärast Eesti iseseisvuse taastamist jäi Pärnu rand linna turismi- ja puhkeelu keskseks alaks. Rannaala hakati järk-järgult uuendama ning mereäärset liikumisruumi laiendama. Tänapäevane Pärnu rannapromenaad valmis 2006. aastal ning muutis rannaala kasutatavaks ka väljaspool tavapärast suplushooaega. 2013. aastal valmis rannapromenaadi 1,5 kilomeetri pikkune pikendus. Pikenduse piirkonnast algab Pärnu rannaniidu matkarada, mis seob keskranna Pärnu rannaniidu looduskaitseala rannaniitude ja linnaloodusega. Rannaala ja rajatised Pärnu ranna keskne osa jääb Pärnu rannahoone ja Pärnu rannahotelli ümbrusse. Rannahoone on Olev Siinmaa projekteeritud funktsionalistlik supelarhitektuuri hoone, mis valmis 1938. aastal Pärnu kuurordi 100. aastapäevaks. Rannahotell valmis 1937. aastal ning kuulub samuti Pärnu kuurordiarhitektuuri tuntumate ehitiste hulka. Rannahoone merepoolsel küljel paikneb ümar seenrõdu, mis on kujunenud üheks Pärnu ranna tuntumaks arhitektuurseks detailiks. Rannahoone ja rannahotelli ümbrus moodustab ranna esindusliku keskosa, kus paiknevad liivarand, päevitusalad, rannateenindus, kohvikud ja suvised puhkealad. Ranna ajaloolise kuurordikeskkonna juurde kuulub ka Pärnu mudaravila. Mudaravila uusklassitsistlik hoone valmis 1920. aastatel ning asub rannapargi ja rannaala vahel. Koos rannahotelli ja rannahoonega moodustab see Pärnu kuurordiarhitektuuri ühe tähtsama ansambli. Pärnu ranna ääres kulgeb Pärnu rannapromenaad, mis valmis tänapäevasel kujul 2006. aastal. Promenaad ühendab ranna teenindusrajatisi, jalutusalasid, mängualasid, kohvikuid ja puhkealasid ning võimaldab mereäärset ala kasutada ka väljaspool suplushooaega. Promenaadil on valgustus, istumiskohad, purskkaevud ja mitmesugused rannaala teenindavad rajatised. Rannahoone ümbruses ja promenaadi ääres paiknevad suvised kohvikud, jäätisekohad, laste atraktsioonid ja vaba aja veetmise võimalused. Rannas on mitmeid spordi- ja mängualasid. Keskrannas saab mängida rannavõrkpalli, rannajalgpalli, rannatennist ja teisi rannaspordialasid. Rannajalgpalliväljak ja pallimängualad asuvad liivaranna keskosas ning neid kasutatakse nii vaba aja veetmiseks kui ka võistluste ja treeningute korraldamiseks. Lastele on rannaalal mänguväljakud ja atraktsioonid. Rannapromenaadi ja rannahoone ümbruses paiknevad ronimis- ja mänguelemendid, mis täiendavad ranna puhkeala pere- ja lastealadena. Ranna idapoolsemas osas paikneb Tervise Paradiis, mille juurde jääb veekeskus, hotell ja rannaalaga seotud puhkeala. Tervise Paradiisi juurest Raeküla suunas asub surfaritele mõeldud ala, kus tegeldakse muu hulgas purjelauasõidu, lohesurfi ja teiste veespordialadega. Rannas paiknevad suplushooajal rannavalve tööks vajalikud rajatised, sealhulgas kaks vetelpäästetorni. Ujumisala on tähistatud poidega ning rannavalve tornide juures kasutatakse ujumistingimuste tähistamiseks lippe. Rannaala lõuna- ja idaservas on ühendus Pärnu rannaniidu matkarajaga, mis algab rannapromenaadi lõpus. Matkarada viib üle Pärnu rannaniidu looduskaitseala rannaniidu ja seob linnalise rannaala rannaniitude, rannikulõugaste ja kaitsealuste liikide elupaikadega. Pärnu rannaala on seotud ka rannapargiga, mis jääb rannast sisemaa poole. Rannapark, rannahooned, promenaad ja liivarand moodustavad koos Pärnu ajaloolise kuurordiruumi, mille kaudu on rannaala seotud nii suvituskultuuri, arhitektuuri kui ka linna avaliku ruumiga. Vetelpääste Pärnu keskrannas tegutseb suplushooajal rannavalve. Rannavalve tööpiirkond ulatub Side tänava pikendusest naisteranna piirini ning selle pikkus on umbes üks kilomeeter. Rannavalve teenuste hulka kuuluvad vetelpääste ja esmaabi. Turvalisuse paremaks tagamiseks on randa paigutatud kaks vetelpäästetorni. Ujumisala on tähistatud poidega ning rannavalve jälgib eelkõige ametlikku suplusala, kus viibib suvehooajal kõige rohkem rannakülastajaid. Aastatel 2025–2027 osutab Pärnu keskrannas rannavalveteenust AS G4S Eesti. Rannavalve töötab suplushooajal iga päev, sealhulgas pühadel. 2026. aastal töötab rannavalve 1.–12. juunini ja 24.–31. augustini kell 10–18 ning 13. juunist 23. augustini kell 10–20. Ujumistingimustest annavad märku rannavalvetornide juures heisatavad lipud. Roheline lipp tähendab, et suplemine on sobiv, kollane lipp kutsub ettevaatusele ning punane lipp hoiatab ohtlike ujumistingimuste eest. Ohtlikuks võivad ujumise muuta külm vesi, tugev tuul, lainetus, halb nähtavus, vetikad või muu reostus. Rannavalvurid annavad vajaduse korral abi eksinud laste leidmisel. Lapsevanemad saavad rannavalvuritelt lastele käepaelu, millele saab kirjutada vanema telefoninumbri. Pärnu rannas kehtivad rannakülastajatele ohutusnõuded. Poidega piiratud ujumisalale ei tohi siseneda veesõidukiga, sest see ohustaks suplejaid. Rannaalal on keelatud kasutada klaastaarat, et vältida klaasikildudest põhjustatud vigastusi. Keskrannas on veepüstikud, avalikud tualetid ja rannatoolide laenutuspunktid. Veepüstikud asuvad naisteranna sissepääsu lähedal parkla nurgas, Lehe tänava pikendusel rannahoone lähedal asuva laste mänguväljaku ääres ning Side tänava pikendusel rannas asuva parkla kõrval. Loodus ja kaitsealad Pärnu rand asub Pärnu lahe madalaveelisel rannikul. Keskranna piirkonnas on meri aeglaselt süvenev ning rannaala iseloomustavad lai liivarand, madal rannikumeri, rannaäärsed düünid ja kuurordiala kujundatud haljasalad. Ranna looduslikku ilmet on kujundanud Liivi lahe kirdeosas paikneva Pärnu lahe madal rannikumereala, liivaste setete liikumine ja kuhjumine ning maakerge. Pärnu rannikul vahelduvad liivarannad, madalad rannikuveed, rannaniidud, rannikulõugased, roostikud ja luitealad. Keskranna vahetus ümbrus on tugevalt kujundatud linnaline puhkeala, kuid sellest lääne ja ida poole jäävad looduslikumad rannaalad. Ranna läänepoolne osa seostub Pärnu jõe suudme, Pärnu muulide ja Vana-Pärnu ranna suunaga. Ida pool jätkub rannik Mai ja Raeküla suunas, kus mereäärne ala läheb üle Pärnu rannaniidu looduskaitseala rannaniitude ja poollooduslike koosluste vööndiks. Pärnu rannaniidu looduskaitseala kaitseb Pärnu mereäärseid rannaniite, rannikulõukaid, valgeid luiteid, halle luiteid, liivaseid ja mudaseid pagurandu ning kaitsealuste taime- ja linnuliikide elupaiku. Kaitseala hõlmab rannaäärseid alasid Vana-Pärnus, Rannarajoonis, Mai ja Raeküla linnaosas ning ulatub ka Reiu küla alale. Pärnu rannaniidud on kujunenud looduslike rannaprotsesside ja ajaloolise maakasutuse koosmõjul. Rannaäärseid niidualasid kasutati varem karjamaa ja heinamaana, mistõttu kujunes madalmurune ja avatud rannakarjamaa. Sellised kooslused vajavad püsimiseks regulaarset niitmist või karjatamist, sest hooldamata alal hakkab levima pilliroog ja avatud niidukooslus võib roostuda või võsastuda. Pärnu rannaniidu looduskaitsealal kasvab mitu kaitsealust taimeliiki. Nende hulka kuuluvad muu hulgas emaputk, balti sõrmkäpp, kahkjaspunane sõrmkäpp, kahelehine käokeel, soo-neiuvaip, ahtalehine ängelhein, villane katkujuur ja küürlemmel. Rannaniidud ja madalad rannikuveed on olulised rannikulindudele ja niidukahlajatele. Pärnu rannaniidu piirkonnas on kaitsekorralduslikult olulised muu hulgas niidurüdi, tutkas, kiivitaja, punajalg-tilder, liivatüll, väiketüll, mustsaba-vigle, hüüp, roo-loorkull, rooruik ja rukkirääk. Pärnu keskranna lähedal algav Pärnu rannaniidu matkarada võimaldab tutvuda rannaniidu ja rannikulõugastega ilma kaitstavaid kooslusi kahjustamata. Matkarada kulgeb üle merevee mõjuga niidualade ning seob linnalise rannaala looduslikuma rannikumaastikuga Mai ja Raeküla suunas. Pärnu rand seostub ka Pärnu lahe hoiuala ja Pärnu lahe linnualaga, mis hõlmavad Pärnu lahe madalaid merealasid ja rannikuelupaiku. Pärnu laht on oluline peatus- ja toitumisala paljudele veelindudele, rändlindudele ja rannikulindudele. Ranna tagune Pärnu rannapark ja kuurordiala kuuluvad Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitseala koosseisu. Seetõttu on Pärnu ranna ümbrus korraga nii looduslikult väärtuslik rannikuala kui ka ajaloolise kuurordiruumi osa. Külastus Pärnu rand on linna üks olulisemaid puhke- ja turismialasid ning Pärnu kui suvepealinna tuntumaid sümboleid. Rand on kasutuses aastaringselt, kuid kõige aktiivsem külastusaeg on suvine suplushooaeg, mil rannaala seob meresupluse, rannapromenaadi, rannapargi, kohvikud, spordivõimalused ja kuurordiarhitektuuri. Ranna populaarseim osa paikneb Pärnu rannahoone ja Pärnu rannahotelli ümbruses. Seal asuvad liivarand, päevitusalad, rannateenindus, laste mängualad, atraktsioonid, suvised välikohvikud ja rannaspordialad. Rannaäärne Pärnu rannapromenaad võimaldab jalutada piki mereäärt ning kasutada rannaala ka väljaspool suplushooaega. Pärnu keskranna ujumisala on tähistatud poidega ning suplushooajal tegutseb rannas rannavalve. Rannavalve tööpiirkond ulatub Side tänava pikendusest naisteranna piirini ning selle pikkus on umbes üks kilomeeter. Rannas on kaks vetelpäästetorni. Ujumistingimusi tähistatakse rannavalvetornide juures lippudega. Roheline lipp tähendab sobivaid ujumistingimusi, kollane lipp kutsub ettevaatusele ning punane lipp hoiatab ohtlike tingimuste eest. Pärnu laht on keskranna piirkonnas madal ja aeglaselt süvenev, kuid tuul, lainetus ja ilm võivad ujumisohutust kiiresti mõjutada. Rannas ja selle ümbruses saab tegeleda mitme vaba aja tegevusega. Keskrannas on võimalik mängida rannavõrkpalli, rannajalgpalli ja rannatennist, kasutada laste mängualasid ning osaleda suvistel rannaüritustel. Surfiala paikneb rannapromenaadi lõpus Tervise Paradiisi juurest Raeküla suunas. Ranna külastusruumi kuuluvad ka ajaloolised kuurordihooned. Pärnu mudaravila, Pärnu rannahotell ja Pärnu rannahoone moodustavad koos rannapargi ja promenaadiga Pärnu kuurordile iseloomuliku linnaruumi. Rannahoone ümbrus on olnud Pärnu ranna keskne kogunemis- ja puhkeala alates 20. sajandi esimesest poolest. Rannapromenaadi lõpus algab Pärnu rannaniidu matkarada, mis viib üle Pärnu rannaniidu looduskaitseala rannaniidu. Matkarada võimaldab tutvuda rannaniitude, rannikulõugaste, kaitsealuste taimede ja linnaloodusega. See seob Pärnu keskranna looduslikuma rannaalaga Mai ja Raeküla suunas. Rannaala on seotud ka Pärnu muulide ja Vana-Pärnu rannaga. Teisel pool Pärnu jõge asuv Vana-Pärnu rand on vaiksem ja looduslähedasem supluskoht, samas kui keskrand on Pärnu peamine linnaline rannakeskus. Külastajatel tuleb arvestada, et Pärnu ranna läheduses paiknevad nii Pärnu rannaniidu looduskaitseala kui ka Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitseala. Rannaniidu ja matkaraja piirkonnas tuleks püsida radadel, mitte kahjustada kaitsealuseid taimi ega häirida linde ja hooldusloomi. Vaata ka Pärnu rannaniidu matkarada Pärnu rannapromenaad Pärnu rannahoone Pärnu rannahotell Pärnu mudaravila Pärnu rannapark Pärnu muul Vana-Pärnu rand Mai rand Raeküla rand Pärnu laht Pärnu kuurort Viited Välislingid Pärnu rand Pärnu linna veebilehel Pärnu rand Visit Pärnu lehel Pärnu rand Puhka Eestis lehel Huvitavaid fakte Pärnu kuurordi kujunemise ajaloost