Narvas Aleksandra katedrāle

Narvas Aleksandra katedrāle (igauņu: Narva Aleksandri Suurkirik) ir Igaunijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas baznīca, kas atrodas Austrumviru apriņķa Narvā. Astoņstūra plāna ēka tika sākta celt 1881. gadā un ir nosaukta par godu 1881. gadā nogalinātajam Krievijas caram Aleksandram II. Līdz Otrajam pasaules karam Narvas Aleksandra katedrāle bija lielākā baznīcas celtne Igaunijā — tajā varējis ietilpt līdz 5000 cilvēku. 1919. gada novembrī-janvārī baznīcā atradās Igaunijas darba komūnas valdība. Otrā pasaules kara laikā gāja bojā baznīcas tornis, bet 1962. gadā to pārvērta par noliktavu. 1994. gadā to atgrieza Igaunijas Evaņģēliski luteriskajai baznīcai. 2000. gadā baznīcai tika piešķirts katedrāles statuss. Tika uzsākta baznīcas atjaunošana, tomēr 2015. gadā baznīcas draudze pasludināja maksātnespēju, un baznīcas ēku iegādājās Igaunijas valdība un Igaunijas luterāņu baznīca. Atsauces Ārējās saites Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Narvas Aleksandra katedrāle. Narvas Aleksandra katedrāles draudze[novecojusi saite]