Peltsamā pils

Peltsamā ordeņa pils (igauņu: Põltsamaa ordulinnus), agrāk latviski minēta arī kā Augšpāles pils (vācu: Schloss Oberpahlen), bija viduslaiku pils Pāles upes krastā, Peltsamā pilsētas centrā, mūsdienu Jegevas apriņķī, Igaunijas centrālajā daļā. Vēsture Pili uzbūvēja Livonijas ordenis 1272. gadā aizsardzības vajadzībām, bet pēc Livonijas kara no 1570. gada līdz 1578. gadam pils bija Livonijas karaļa Magnusa oficiālā rezidence. Kad 1582. gadā Krievija un Polija-Lietuva noslēdza Jamzapoļskas miera līgumu, Augšpāles pils pieminēta kā kā Polčeva (latīņu: Polczevia), krieviski Полчев. Poļu-zviedru kara laikā 1623. gadā karalis Gustavs II Ādolfs pili atdāvināja feldmaršalam Hermanim Vrangelam, kurš Augšpāles pili pārbūvēja no viduslaiku cietokšņa uz renesanses laika mājokli, bet Lielā Ziemeļu kara laikā pili nodedzināja. 1750. gadā pils nonāca Voldemāra Lauva īpašumā, viņš uzsāka plašu pils pārbūvi, kuras laikā tā ieguva rokoko stila izskatu un iekārtojumu. Vēlāk pils nonāca Gagarinu dzimtas īpašumā, kuru īpašumā tā palika līdz 1919. gadam, kad notika Igaunijas agrārā reforma. Otrā pasaules kara laikā 1941. gadā pili nopostīja, bet pilsdrupas vēl ir saglabājušās līdz mūsdienām. Galerija Ārējās saites Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Peltsamā pils.