Reigi

Reigi on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Reigi lahe ääres. Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda. Reigi piirneb põhjas Sigala, läänes Rootsi, edelas Pihla, lõunas Heigi ja idas Kidaste külaga. Nimi Carl Friedrich Wilhelm Russwurm, Paul Ariste, Lauri Kettunen ja Leo Tiik on pakkunud kohanime lähtekohaks rootsikeelset sõna rök 'suits' või vanarootsikeelset sõna reykja 'suits'. Kettunen on arvanud ka, et kohanimi võib pärineda isikunimest Raukkoi. Edvin Lagman ja Marek Meristo on lähtekohtadeks esitanud sõnad räik 'viljahakk, hakkjalg' ja räike 'kivine koht'. Aino Naert tuletas kohanime saarenimest, kus hiiurootsi murraku öy on muutunud i-ks ja kohanimi võiks tähendada kivist saart või suitsusaart. Kohanime on mainitud esimest korda 1453. aastal kujul Renke, 1539. aastal Reke, 1564. aastal Roykell ja 1798. aastal Röiks. Rootsi keeles on kohanimi Röicks, eestirootsi keeles Räike. Lääne-Saaremaal Kihelkonna lähedal maalinn on Riek/eri nimega samuti. See võib tulla ka sõnast Erik-kuninga nimi ju oli ka Erik. Loodus Reigi küla ulatub Kootsaare poolsaare tipuni. Küla koosseisu kuulub ka nimetu saar Reigi lahes. Küla hõlmab Kõrgessaare–Mudaste hoiuala. Külas asub Kootsaare järv. Elanike arv Ajalugu Reigi kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla ja oli hiiurootslaste tähtsaim asula. 1781. aastal küüditati enamik hiiurootslastest külaelanikke Ukrainasse. Hiljem asusid Reigi piirkonda elama eesti talupojad. Reigis on asunud Reigi karjamõis ja Reigi kirikumõis. Pärast teist maailmasõda liideti Reigiga Sigala küla, mis 1997. aastal taas eraldati. Taristu Küla läbib Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee. Kultuur Reigis asuvad endise karjamõisa kõrvalhoonete asukohad ja Kootsaare kivilabürint. Vastupidi levinud arvamusele asuvad Reigi kirik ja Reigi pastoraat, mis on nime saanud samanimelise kihelkonna järgi, naaberkülas Pihlas. Küla põhjatipus asub nn Hiiumaa Eiffel, mille ehitas kohalik külamees Jaan Alliksoo oma koduõuele. Viited