Mustamäe suusahüppetorn

Mustamäe suusahüppetorn on Nõmmele 1962. aastal ehitatud HS60 suurusega suusahüppemägi ehk trampliin. Andmed HS 60 K-punkt: 50 m Üldine rekord: 59,0 m (Kristjan Ilves, 13. märts 2010) Naiste rekord: 55,0 m (Triinu Hausenberg, 21. oktoober 2017) Ajalugu Esimesed suusahüpperajatised kerkisid Mustamäe nõlvale juba 1930. aastatel. 1941. aastal valminud K30-trampliini rajamise initsiaator oli tolleaegne Tallinna linna kommunaalmajanduse osakonna juhataja Johannes Hint. 1961. aastal ehitati vanema puidust suusahüppetorni asemele uus ja suurem, sest vanem oli hakanud lagunema. Enne uue suusahüppetorni ehitamist õhiti vanem torn, mille puitu kasutati Nõmmel küttematerjalina. Uue hüppemäe rajamise eestvõtjad olid Aleksi Ilves, Raimond Mürk ja Uno Kajak. Hüppemägede kompleksi rajati hiljem ka K25-, K18- ja K10-trampliin, mis võimaldasid ette valmistada eri vanuseklasside suusahüppajaid ja kahevõistlejaid. Sellel hüppemäel on harjutanud teiste seas Allar Levandi, Peep Heinloo, Tambet Pikkor, Roomet Pikkor, Rauno Pikkor ja Jens Salumäe. Sobiva lumikatte olemasolul sai talvisel ajal nõlval harrastada mäesuusatamist ja kelgutamist. Alates 2008. aasta talvest tegutseb Vana-Mustamäe suusahüppetrampliini jalamil Nõmme Seikluspargi vabaajakeskus Nõmme lumepark. Lisaks praegusele K50-tornile on säilinud ka K25-, K18- ja K10-hüppemägi. Viimastel aastatel on keskuse eestvõttel renoveeritud noorsportlastele hädavajalikud K25 ja K18 hüppemäed, viimati remonditi maandumisnõlva . Projekt ja materjal Suure hüppemäe projektis oli ehitamiseks ette nähtud silikaatkivi Mark 200. Sellist "kõrge margiga" kivi toodeti sel ajal üldiselt vähe, tavaliselt olid kasutuses M150 ja M100. Sageli hakkavad kivimüürid 15- või 20-aastaselt pragunema, kuid suusahüppemäe müüridesse ei ole 50 aastaga tekkinud ühtegi pragu. Müüritis on armeeritud ning igas nurgas on kaheksa 20 mm läbimõõduga varrast . Vaata ka Nõmme lumepark Oita Spordikompleks Viited Välislingid Mustamäe Hüppetorn - Nõmme Spordikeskus