Londoni Majandus- ja Poliitikateaduste Kool

Londoni Majandus- ja Poliitikateaduste Kool (inglise keeles London School of Economics and Political Science, sageli lihtsalt London School of Economics või LSE) on 1895. aastal asutatud kõrgkool, kus saab õppida interdistsiplinaarseid programme. 1900. aastast oli see Londoni Ülikooli kolledž, alates 2008. aastast annab ta teaduskraade välja oma nime all ja 2022. aastal sai ta iseseisvaks ülikooliks Londoni Ülikooli koosseisus. Kool on olnud pidevalt Suurbritannia nelja parima kõrgkooli hulgas ning on eriti tugev majandusteaduse ja teiste sotsiaalteaduste alal. Kooli asutasid 1895. aastal Fabiaanlaste Ühingu liikmed Sidney Webb, Beatrice Webb, Graham Wallas ja George Bernard Shaw. Nad pidid otsustama, mida teha Henry Hunt Hutchinsoni poolt ühingule pärandatud 20 000 naelaga, ja otsustasid, et kõige mõistlikum on selle raha eest asutada kool. Esimestel aastatel tegutses see töörahva õhtukoolina. 2016. aastal õppis koolis ligi 10 000 üliõpilast, kellest ligi 70% olid välismaalased, ja 3300 töötajat, kellest 44% olid välismaalased. Veebruaris 1922 võeti kasutusele kooli vapp, maskott ja moto. Maskott on kobras, kes on kujutatud ka vapil. Kooli moto "Rerum cognoscere causas" on pärit Vergiliuse "Georgicast". Nobeli auhinna on pälvinud paarkümmend Londoni Majandus- ja Poliitikateaduste Kooliga seotud inimest, neist esimesena George Bernard Shaw, kes sai 1925. aastal Nobeli kirjandusauhinna. Temalt pärineb ka esimene tähelepanuväärne Londoni Majandus- ja Poliitikateaduste Kooli mainimine kirjanduses: 1912. aastal ilmunud näidendis "Pygmalion" saadetakse naispeategelane Eliza Doolittle just sellesse kooli õppima. Viited Välislingid Koduleht