Rahvusgalerii

Rahvusgalerii (inglise keeles National Gallery) on kunstimuuseum Londonis. Rahvusgalerii kogudes on rohkem kui 2300 maali, suuremalt jaolt püsiekspositsioon. Kogud ulatuvad Cimabue varastest teostest (13. sajandist) impressionistideni. Eriti esinduslik on muuseumi Madalmaade, Itaalia vararenessansi ja 17. sajandi Hispaania maalikunsti kogu. Teiste Euroopa muuseumitega võrreldes on kogu väike, kuid ülevaatlik. Muuseumi kogud kuuluvad Suurbritannia kuningriigile ja põhiekspositsiooni külastamine on kõigile tasuta. 2011. aastal oli Rahvusgalerii külastatavuselt maailma neljas muuseum, seda edestasid üksnes Pariisis asuv Louvre, New Yorgis asuv Metropolitani Kunstimuuseum ja Londonis asuv Briti muuseum. 2011. aastal külastas Rahvusgaleriid 5,25 miljonit inimest. Ajalugu Rahvuslikule kunstikogule pandi alus 1824. aastal, kui Briti valitsus ostis pankur John Julius Angersteinilt 38 olulist maali, sealhulgas Raffaeli ja Rembrandti teoseid. Aastatega kasvas kogu rikaste annetajate toel, kes kinkisid nii raha kui ka kunstiteoseid. Seega erineb Rahvusgalerii enamikust Mandri-Euroopa rahvusgaleriidest, mis said alguse mõne kuninga või vürsti kunstikogu natsionaliseerimisest. Londoni kesklinnas asuva galerii peahoone projekteeris William Wilkins klassitsistlikus stiilis ja see valmis 1832–1838. See on kolmas Rahvusgalerii hoone, millest on muutumatult säilinud vaid fassaad, ülejäänud hoonet on tükkhaaval laiendatud ja uuendatud. Peahoonest vasakul asub uus 1991. aastal avatud Sainsbury tiib, mille projekteerisid arhitektid Robert Venturi ja Denise Scott Brown. Ruumipuuduse tõttu asutati 1897 Tate'i galerii, kus esitletakse briti kunsti. Kuulsaimad maalid Kirjandus Leapman, M. 2008. London. Lk.104–107