Madame Tussauds

Madame Tussauds on Lontoossa sijaitseva vahakabinetti. Kabinetissa on esillä lukuisia tunnetuista henkilöistä tehtyjä vahanukkeja. Nykyään Madame Tussaudsin vahakabinetteja on lisäksi Amsterdamissa, Hongkongissa, Las Vegasissa, Berliinissä, New Yorkissa, Shanghaissa ja Washingtonissa. Elokuussa 2009 avattiin vahakabinetti myös Hollywoodissa. Madame Tussauds on maailman tunnetuin vahakabinetti.lähde? Kabinetin perustaja Madame Tussaud (1761–1850), syntyään Marie Grosholtz, tutustui vahamallien tekoon hänen äitinsä työskennellessä Strasbourgissa lääkäri Philippe Curtiuksen taloudenhoitajana. Ranskan suuren vallankumouksen aikana Marie pakotettiin tekemään kuolinnaamioita giljotiinilla mestattujen, kuten Charlotte Cordayn ja Maximilien Robespierren, päistä. Hän meni naimisiin insinööri Francois Tussaud’n kanssa, mutta erosi tästä myöhemmin. Napoleonin sotien melskeessä rouva Tussaud joutui siirtymään vahanukkeineen Britanniaan, missä hän kiersi alkuun esittelemässä työnantajaltaan perimäänsä kokoelmaa. Vuonna 1835 hän perusti Lontooseen Baker Streetille pysyvän näyttelyn, joka muutti Tussaud’n pojanpojan siirtämänä nykyiselle paikalleen Marylebone Streetille vuonna 1884. Vahakabinetissa ovat esillä muun muassa Elvis Presley ja Elisabet II. Siellä on myös erityinen kauhuosasto, joka sisältää muun muassa sarjan kuuluisien murhaajien vahakuvia, alkaen vaimonsa murhanneesta tohtori Crippenistä aina Lee Harvey Oswaldiin. Muuan kuuluisa kohde on Tableaux-ullakkohuone, jossa prinsessa Ruusunen nukkuu vuoteellaan; nuken sisällä on kone, joka saa rintakehän kohoilemaan niin, että prinsessa näyttää todella nukkuvan. 1960-luvun lopussa kabinettiin pääsivät myös viihdemaailman kuuluisuudet. Myös Trafalgarin taistelusta on oma kaksikerroksinen asetelmansa. Lähteet Aiheesta muualla Hitler, Stalin ja Mussolini sovussa. Suomalaisen havaintoja Lontoon kuuluisassa vahakuvakokoelmassa, Hakkapeliitta, 28.05.1935, nro 22, s. 13, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot V. Resko : Mme Tussaud'n kabinetti. Käynti maailmankuulussa vahakuvakokoelmassa Lontoossa, Karjala, 04.06.1939, nro 147, s. 21, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot