Egėpts

Egėpta Arabu Respoblėka (Egėpts vuo Egipts, arab. جمهوريّة مصر العربية) īr šiaurės rītū Afrėkas valstībė. Egėptėitē īr gausiausė šiaurės rītū Afrėkas tauta, vuo pati šalės - dėdliausia arabėška valstībė. Egėpts dėdlē garsos senūjū civilėzacėjū palikėmu ė svieta masta istuorėnēs pamėnklās: piramidėm, sfėnksu, šventīkluom ėr farauonū kapās. Nūnā Egėpts īr glabnos puolitėnis ė koltūrėnis arabu svieta cėntros. Istuorėjė Arabėšks Egėpta ožvadėnims Mişr īr semitėška kėlėma ė znuočie „šalės“ arbe „valstībė“. Senuobės egėptėitē sava šali vadėna „Msr“ (žemė, šalės), vuo „Kemet“ (jouds). Graikėšks ožvadėnims Aigyptos kėla nu senuobės egėptėitiu Chet Ka Pta – „Pta dūšės rūmā“. Viera Aple 90 pruoc. žmuoniū īr mosolmuonā, uvo aple 10 pruoc. - krėkštiuonē. Koltūra Egėpts tor baguota istuorėjė ė koltūra, sėikontė tūkstontius metu, pradedont farauonu koltūra, paskiau krėkštiuonėška, vuo da vieliau mosolmuonėška. Egėpta civilizacėjė tarp seniausiu svieta civilizacėju īr. Egėpta tradėcėnė profesiuonalė mozėka itakuojė Senuobės Egėpta, Irana, Torkėjės, Kaukaza tautū, Ispanėjės, Bizantėjės, arabu mozėkėnės koltūras. Seniausiu liaudėis dainiu skvarmas ir žonrā sosėjė̄n so huda, karavana dainė, katros rėtmos bova palē kopranogarė žėngsnė. Auksėnė populēriuos mozėkas omžiaus mozėkontās laikuomė Sajeds Darvišos, Um Kalsum, Mohameds Abdelis Vahabs ė Abdelis Halims Hafezos. Šaltenē