Amagertorv (København)

Amagertorv er et langstrakt torg i sentrale København, og har fått sitt navn etter bøndene fra Amager som la varene sine ut for salg her. Amagertorv er i dag en del av gågata Strøget med kjente advokatfirmaer, forretninger og kafeer, som Mads Nørregaard, Illum, Georg Jensen, Café Europa og Café Norden. Torget omtales allerede i 1389 sammen med Vimmelskaftet som den gang ble kalt Thiedeskemannegade (Tyskmannegade). I 1449 kalles Amagertorv Fisketorvet. Navnet Amagertorv brukes første gang i 1472. Ridderturneringer ble regelmessig oppført på torget, så Christian IV var sterkt interessert i å disponere bygninger der. Nå det en sjelden gang ble lagt ut en eiendom på Amagertorv til salg, ble det derfor satt inn en klausul i skjøtet som forpliktet kjøperen til å innrede et skikkelig våpenkammer med plass til diverse våpen; dessuten en stor sal ut mot torget, slik at kongen og hans følge kunne sitte med fullt utsyn over turneringene. Amagertorv 8 lå den gang mellom Niels Bildes gård i øst og Søren Lademagers gård i vest. Bakhagen grenset mot Oluf Bildes gård i Købmagergade 11. I Chr. 4.s tid var nr 8 i en årrekke praktboligen til Henrik Ramel (1601-53). Til daglig var det bøndene og deres produkter som satte sitt preg på torget. Det ble etter hvert mange boder med frukt og grønnsaker, og senere fikk man også tillatelse til å omsette egg, smør og fjærkre. Dette ble det søppel av, og i et skriv innlevert av Københavns renovasjonsinspektør Svend Krag i 1718 klager han sin nød og sier at: «Amagere, som er vel 50 til 100 i Tal, fører ogsaa megen Halm, Rødder og Roetoppe ind 2 Gange om Ugen og efterlader sig her i Staden, saa det er forskrækkeligt at se. » Etter den siste store bybrannen i København i 1795 ble Højbro Plads etablert og gikk over i Amagertorv. Tidligere var torghandelen flyttet vekk fra Amagertorv under pestutbrudd, så bøndene kunne falby sine varer ved Nørreport og senere ved Vesterport, slik at de slapp å komme inn i selve byen hvor smittefaren var størst. Etter hvert ble torghandelen flyttet permanent, og Amagertorv i stedet møteplass for bybudene som i ventetiden mellom oppdrag samlet seg ved vannposten, pumpen der Storkespringvannet ble reist i 1894. En ordning med to drosjer og fast holdeplass på Amagertorv ble etablert i København i 1828. To år senere var antallet drosjer økt fra to til seksti, fordelt på holdeplasser rundt om i byen. Fra 1840 kjørte det omnibuss fra Kongens Nytorv, med holdeplass også på Amagertorv. Storkespringvandet Skulpturen er modellert av billedhuggeren Vilhelm Bissen etter tegninger av professor og maler Edvard Petersen og støpt av bronsestøper Lauritz Rasmussen. Springvannet ble donert av Foreningen til Hovedstadens Forskønnelse. I 1888 utlyste foreningen en konkurranse i anledning av kronprins Frederiks (senere Frederik VIII) og kronprinsesse Louises forestående sølvbryllup. Storkespringvandet ble innviet i 1894. Da springvannet var nytt, plasket det vann i en slik vinkel mot storkenes vinger at det sprutet i ansiktet på forbipasserende. Pressen harsellerte med det, og politiet ble tilkalt når noen ble kastet opp i vannkummen. Kommunen stengte av vannet, men da kastet folk i stedet søppel i kummen, og dermed ble det åpnet for vannet igjen. Det har i årevis versert en historie om at fuglene ikke er storker, men hegrer. En ornitolog har studert Storkespringvandet nærmere og konkludert med at det er storker. Markante bygninger - utvalg Nr. 6 – Det eldste huset på Amagertorv er nr. 6, som er et borgerhus fra 1616, bygd i nederlandsk renessansestil. Huset har en dobbelt trappegavl mot torget, og har en rikt utsmykket fasade med bl.a. figurer i gul sandstein. Huset rommer i dag bl.a. utsalg for Den Kongelige Porcelænsfabrik. Nr. 29 – Her lå det tidligere et kloster som ble oppført i 1798-99 av arkitekt J.B. Guione; Det Petersenske Jomfrukloster. Tidligere hadde det vært et hus på tomten oppført av C.F. Harsdorff, men dette gikk med under Københavns brann i 1795. Billedgalleri Referanser