Jüütimaa

Jüütimaa ehk Jüüti poolsaar (taani keeles Jylland, saksa keeles Jytland, friisi keeles Jutlân, alamsaksa keeles Jötlann) on poolsaar, mis langeb enam-vähem kokku Taani mandriosaga. Poolsaare lõunapiir ei ole täpselt määratletud. Piiri võib tõmmata Elbe jõele, Eideri jõele, Danevirkele, praegusele Taani ja Saksamaa piirile või Kongeå jõele. Mõnikord eristatakse Jüütimaad kui piirkonda, mille piirid olenevad Taani riigi piiridest, ja Jüüti poolsaart kui loodusgeograafilist ala, mis jääb Eideri jõest põhja poole. Saksamaal öeldakse Jüüti poolsaare kohta laiemates piirides mõnikord "Kimbrische Halbinsel" ('Kimbri poolsaar'). Nimetus pärineb Ptolemaioselt ja on seotud arvatavasti poolsaare põhjaosas elanud kimbrite hõimuga. Poolsaarest põhjas asuvat Vendsyssel-Thy saart, mida eraldab poolsaarest Limfjorden, peetakse traditsiooniliselt Jüütimaa osaks. Viikingiajal oli Limfjorden laevaliiklusele avatud. 12. sajandi alguses läbipääs kadus ja Vendsyssel-Thy muutus poolsaare osaks. 1825. aasta üleujutuse tagajärjel muutus Vendsyssel-Thy taas saareks, üleujutuse loodud Aggeri kanal ummistus aga aja jooksul liivast. 1862. aasta torm lõi uue läbipääsu, Thyborøni kanali, mis on avatud praegugi. Loodus Jüütimaa kõrgus on kuni 173 meetrit merepinnast. 9% poolsaarest on kaetud metsaga. Sademeid tuleb 600–800 mm aastas. Keskmine õhutemperatuur on talvel 0 °C ja suvel 15 °C. Ajalugu Jüütimaal asutati 8. ja 9. sajandil Taani vanimad linnad Ribe ja Hedeby. Selleks et kaitsta Taanit lõunapoolsete naabrite rünnaku eest, ehitati 7.–8. sajandil põiki läbi poolsaare idaosa umbes 17 kilomeetri pikkune Danevirke kaitsevall (läänes moodustasid sood loodusliku tõkke). 1920. aastal korraldati poolsaare lõunaosa riikliku kuuluvuse suhtes rahvahääletus. Selle tulemusena läks Põhja-Schleswig Taanile ja Lõuna-Schleswig jäi Saksamaale. Kultuur Arvatakse, et taani keele jüüti murre erineb taani kirjakeelest rohkem kui rootsi keel. Vaata ka Lõuna-Jüütimaa maakond Skageni maalijad