Danėjė

Danėjės Karalīstė (danėškā: Kongeriget Danmark) – valstībė Euruopas šiaurės šmuotė. Pėitūs Danėjė robežiounas so Vuokītėjė, vuo lėkosė terituorėjės dali sop Šiaurės ė Baltėjės jūras. Aple 1/3 šalėis terituorėjės īr salas, kėta terituorėjės dalės īr Jotlandėjės pusiasalis. Danėjē prigol Grenlandėjė ė Farėru salas, abo torontio autunuomėjė. Istuorėjė Pėrmė gīvėntuojē (žvejē ė medėninkā) i Jutlandėjės posiasali atsėkielė 12 tūkst. m. pr. Kr. 4 tūkstontmetie pr. Kr. plėta žemdėrbīstė ė gīvuolėninkīstė. 1 tūkstontmetie pr. Kr. Danėjės žemies apsėgīvena germanu gėntīs. Geuograpėjė Danėjė īr mažiausė ė pėitiausė Šiaurės Euruopas šalės. Koltūra Danėjuo gėmė ėr kūrė vėins garsiausiu vākū rašītuoju Hansos Kristijans Andersens, egzėstencēlėzma pradėninko skaituoms fėluosuops Siorens Kirkeguors. Akuonuomėka BVP – $406 mlrd. (2023). 2022 m. BVP augėms par matos – 3,6%. Vėinam žmuogau tėnkontės BVP – 31 100 JAV dol. (2003). BVP palē sektuorios: žemės ūkis: 1,6 % kalnakasība: 1,2 % dėrbība: 22,1 % paslaugas: 75,2 % (2017) Dėrbības šakas: jiediū apdėrbėms, mekanėzmā ėr irengėmā, tekstėlė, kemėjės pruodoktā, alektruonėka, statība, baldā ė pan. medē ėšdėrbėms, laivū statība, anergetėka. 2017 metu ekspuortā partnerē – Vuokītėjė 15,5 %, Švedėjė 11,6 %, Jongtėnė Karalīstė 8,2%, JAV 7,5 %, Norvegėjė 6 %, Kėnėjės LR 4,4 %. Žmuonis 86 % Danėjės žmuoniū īr danu pagėmėma (2021 m.) Dėdliuojė dalės žmuoniū īr krėkštiuonē. Viera Palē 2009 m. statėstėka aple 81,5 % Danėjės žmuoniū prigol lioteruonu bažninčē. Nūruodas Lietovuos ambasada Danėjuo Danėjė: Švėitims, mozėka ė t.t. Atidars katalogs aple Danėjė Šaltėnē