Hasištejn

Hrad Hasištejn (nem. Hassenstein) leží na českej strane Krušných hôr na Kadaňsku pri kráľovskom meste Kadaň nad obcou Místo v nadmorskej výške 627 metrov. Je jedným z najstarších hradov severozápadných Čiech, tiež rodiskom a sídlom významného aristokrata a humanistu Bohuslava Hasištejnského z Lobkovic. Dejiny Pôvod Hasištejn nie je známy, na hradisku boli nájdené stopy pohanského pohrebiska, čo svedčí o veľmi dávnom osídlení. Prvá písomná zmienka o kráľovskom hrade bola v Majestas Carolina z 14. storočia, hoci na tomto mieste sa spomína opevnené miesto už v storočí dvanástom. Poskytovalo ochranu obchodnej ceste medzi Kadaňou a nemeckým mestom Zwickau. Pre stavbu bola vybraná oválna plocha nad prudkým svahom k údoliu Prunéřovského potoka. Na najvyššom mieste bola vysoká veža s cisternou na vodu, o niečo nižšie obytné budovy a vežovitý palác. Celý areál bol obohnaný hradbami a hlbokou priekopou. Súčasťou hradieb bola obranná valcová veža s britom smerujúcim k vstupu do hradu. Je možné, že gotický hrad tu nechal postaviť sám kráľ Václav II. Od roku 1348 bol hrad v držbe rodu pánov zo Schönburg. Cisár a kráľ Karol IV. im jeho držbu roku 1351 predĺžil i s panstvami Přísečnice a Schlettau. V ním vydanom zákonníku Majestas Carolina ho uvádza medzi kráľovskými hradmi, ktoré panovníci nesmú predať a založiť ho smeli nanajvýš na 9 rokov. Od roku 1392 ho po dobytí svojim vojskom vlastnil kráľ Václav IV. A ten ho značne poškodený po roku 1418 daroval Mikulášovi z Lobkovic. Jeho vnuk, príslušník rodu Lobkovic vzdelaný humanista Bohuslav Hasištejnský tu žil trvalo od roku 1490, hrad rozšíril a opatril hradbami. Potom v ňom založil jednu z najväčších knižníc českého kráľovstva. Knižnica bola neskôr presťahovaná do Chomutova, kde roku 1598 zhorela. Po bitke na Bielej hore a počas tridsaťročnej vojny sa majitelia menili a stavba začala chátrať. V záznamoch z roku 1622 bol hrad uvádzaný ako opustený. Na začiatku 18. storočia zrúcaninu hradu nechal upraviť Emanuel Karsch, postavil tu hostinec. Je na ňom pamätná tabuľa, pripomínajúca návštevu J. W. Goetha v roku 1810.. Dnešný stav Zachovala sa veľká veža, ktorá slúži ako rozhľadňa, ďalej zvyšky dvoch palácov a časť hradieb. Vrch je čiastočne zarastený. Prístup je najbližšie z obce Místo zhruba 1 km vzdialenej. Pre cestujúcich vlakom je najlepšie vystúpiť na stanici Prunéřov a 5 km dôjsť pešo. Od motorestu Ušák sem vedie modrá značka, z obce Místo žltá.. Obec Místo, ktorej hrad patrí, tu usporadúva každoročne rad spoločenských akcií (napr. Fesťáček) pre verejnosť a plánuje sprístupniť bývalú koniareň, kde chce vybudovať stálu výstavku. Legenda Podľa najvýznamnejšej povesti bola hradná veža Mučírna vystavaná ako žalár pre padlé dievčatá a ich zvodcov. Prvá sa previnila dcéra prísneho hradného pána a bola zamurovaná do základov veže, zatiaľ čo jej milenca pred vežou popravili. Povesť je spomienkou na barbarský zvyk stredoveku obetovať novým stavbám, aby boli pevné a nedobytné, živých ľudí. Referencie Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Hasištejn na českej Wikipédii. Iné projekty Commons ponúka multimediálne súbory na tému Hasištejn Externé odkazy Stránky hradu Hasištejn Hasištejn na Hrady.cz Archivované 2014-05-04 na Wayback Machine