Split-Dalmatia

Split-Dalmatian piirikunta (Splitsko-dalmatinska županija) on piirikunta Dalmatiassa Kroatiassa. Sen pääkaupunki on Split. Piirikunnan asukasluku on 463 676 asukasta (2001), pinta-ala on 4 534 km². Piirikunta jakautuu maantieteellisesti kolmeen osaan: takamaaylänköön (Dalmatinska zagora), jossa on useita karstikenttiä; kapea rannikkokaistale, jonka asukastiheys on suuri; sekä saaret. Osa Dinaarisista Alpeista, mukaan lukien Dinara, muodostavat rajan Bosnia ja Hertsegovinan kanssa. Vuoret Kozjak, Mosor ja Biokovo erottavat rannikkokaistaleen takamaasta. Tärkein elinkeino alueella on matkailu. Teollisuuden ja maatalouden osuus on pienenemässä. Piirikunnan yhdistävät muuhun Kroatiaan vastavalmistunut nelikaistainen Split-Zadar-Karlovac-Zagreb -moottoritie ja Lika-rautatie. Split-Kaštelan lentokenttä on kesäisin enimmäkseen reittilentokäytössä. Bračin saarella on myös pienempi päällystetty lentokenttä. Takamaan suurimmat kaupungit ovat Sinj (11 500 asukasta, 25 373 kylät mukaan lukien), Imotski (4 350) ja Vrgorac (2 200). Rannikkokaistaleen suurimmat kaupungit ovat Split (189 000 Kaštela ja Solin mukaan lukien; 240 000), Trogir (11 000), Omiš (6 500) ja Makarska (13 400). Muuttoliikkeen vuoksi saarten asutuskeskusten asukasluvut ovat pienempiä mutta silti luonteeltaan taajamanomaisia. Niitä ovat Supetar (3 000) Bračin saarella, Hvar (3 700) ja Stari Grad (1 900) Hvarin saarella, ja Vis (1 800) ja Komiža (1 500) Visin saarella. Väestö Vuoden 2001 tietojen mukaan Split-Dalmatian piirikunnan asukasluku oli 463 676. Kroaatit muodostavat asukkaista ehdottoman enemmistön, 96,30 prosenttia. Historia Nimi Dalmatia on peräisin illyrialaisheimosta nimeltä Dalmatae, jotka ensimmäisellä vuosituhannella asuivat Adrianmeren itärannikolla. Se kuului Illyrian kuningaskuntaan 300-luvulla Illyrialaissotiin (220-luku eaa. ja 168 eaa.) saakka, jolloin Rooman tasavalta perusti protektoraattinsa Neretva-joen eteläpuolelle. Dalmatiaa on käytetty maantieteellisenä nimenä todennäköisesti 100-luvun loppupuoliskolta saakka, ja sillä tarkoitettiin aluetta Adrianmeren itärannikolla Krka- ja Neretva-jokien välillä. Alue yhdistettiin hiljalleen Rooman alueisiin, kunnes Illyricumin provinssi perustettiin virallisesti noin 32–27 eaa. Näin Dalmatiasta tuli osa Rooman valtakuntaa. Vuonna 9 dalmatialaiset aloittivat viimeisen kapinoiden sarjan yhdessä pannonialaisten kanssa, mutta kapina kukistettiin vuonna 10 ja Illyricum jaettiin kahteen provinssiin, Pannoniaan ja Dalmatiaan, jotka levittäytyivät suuremmalle alueelle sisämaahan kattaen koko Dinaariset Alpit ja suurimman osan itäistä Adrianmeren rannikkoa. Dalmatia oli Rooman keisarin Diocletianuksen syntymäpaikka. Hän rakensi Diocletianuksen palatsin nykyiseen Splitin keskustaan. Hallinnollinen jako Split-Dalmatian piirikunta jakautuu seuraavasti: Kaupungit Kunnat Hallinto Piirikunnan johtaja (Župan): Ante Sanader (HDZ) Piirikunnan hallinto koostuu 51 edustajasta: HDZ 16 paikkaa Kroatian sosiaalidemokraattinen puolue (SDP) 11 paikkaa Kroatian sosiaaliliberaalinen puolue (HSLS) 5 paikkaa Kroatian talonpoikaispuolue (HSS) 4 paikkaa Kroatian puhdas äärioikeistolainen puolue (HČSP) 4 paikkaa Kroatian kansanpuolue (HNS) 2 paikkaa Kroatian todellinen renessanssi (HIP) 2 paikkaa Kroatian kristillisdemokraattinen unioni (HKDU) 2 paikkaa Kroatian dalmatialainen koti (HDD) 1 paikka Kroatialaisen renessanssin puolue (SHP) 1 paikka Lähteet Aiheesta muualla Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Split-Dalmatia Wikimedia Commonsissa Piirikunnan kotisivu (kroatiaksi) Dalmatia.info - Dalmatian matkailuportaali (Arkistoitu – Internet Archive) Piirikunnan turistisivut (englanniksi)