Ploče

Ploče su grad u Hrvatskoj, u Dubrovačko-neretvanskoj županiji. Ime grada Izvorni, najstariji stanovnici ovog grada svoj grad zovu Ploča. Ime Ploča dato je zbog toga što su stanovnici okolnih mjesta i prvi doseljenici vadili i sušili svoje ribarske mreže na području današnjeg grada. Geografski položaj Grad Ploče se smjestio u dolini Neretve u saobraćajnoj razmeđi zapadne i istočne Evrope. U okolini grada mogu se vidjeti Baćinska jezera, ušće rijeke Neretve, mnogobrojna brda i Jadransko more. Historija Grad je, od 1950.-54. godine, te od 1980.-90. godine, nosio ime Kardeljevo po jugoslavenskom komunističkom političaru, Slovencu Edvardu Kardelju. Ime Ploče (lat. Ploca) prvi put se spominje u 1387. godine u jednom dubrovačkom ugovoru o prevozu robe. To je bilo sklonište mnogim pomorcima, koji su putovali po Neretvi i koji su išli u Metković i Mostar. Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazile su se u sastavu stare općine Ploče. Ekonomija Okosnica ekonomije grada Ploča je teretna morska luka, druga po količini prekrcaja u Republici Hrvatskoj oko (2.5 mil t 2005.). Za luku se veže velik broj srodnih djelatnosti: špediterskih, skladišnih, prevozničkih, logističkih itd., dok turizam za razliku od ostalih primorskih gradova RH nema posebnog značaja. Uvjeti za razvoj turizma postoje, zbog blizine ušća Neretve i Baćinskih jezera. Ploče se nalaze na delti Neretve koja je vema povoljna za lov (ptice) , ribolov i poljoprivredu, u kojoj prednjače agrumi, a potom i drugo voće (lubenice, šljive, itd.) i povrće (paradajz). Industrija koja je nekad bila jedna od najjačih među primorskim gradovima je gotovo iščezla, a sa dosta smanjenim kapacitetom u odnosu na 1991. proizvode se brtvene obloge. Očekuje se da će grad svoju budućnost pronaći u razvoju svog saobraćajnog položaja kojem će značajno doprinjeti skora izgradnja Jadransko-Jonskog i panevropskog koridora Vc, čije će se čvorište nalaziti u neposrednoj blizini grada. Stanovništvo Na popisu stanovništva 2021. godine, grad Ploče je imao 8.220 stanovnika, od čega u samim Pločama 4.711. Grad Ploče Napomena: Nastao iz stare općine Ploče. Ploče (naseljeno mjesto) Napomena: U 1948. i 1953. iskazano pod imenom Kardeljevo, 1961. i 1971. pod imenom Ploče, a 1981. iznova pod imenom Kardeljevo. Područje naselja Ploče smanjeno je 1991. izdvajanjem dijelova naselja koji su ušli u sastav naselja Peračko Blato. U 1857., 1869. i 1921. podaci su djelimično sadržani u naseljima Baćina i Banja, a 1931. u naselju Baćina. Popis 1991. Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mjesto Ploče je imalo 6.332 stanovnika, sljedećeg nacionalnog sastava: Kultura i sport Ploče su relativno mali grad i najmlađi u Hrvatskoj tako da nema neku posebnu kulturnu tradiciju. Najveći događaji vezani uz grad su Maraton lađa i utrke trupa koje se održavaju ljeti. Na takvim okupljanjima ponekad se zna okupiti i 50-ak hiljada ljudi. Što se tiče samog sporta najjači su ragbi i košarka. Ragbijaška ekipa ragbi klub Ploče je druga u Hrvatskoj dok je košarkaški klub 1. u Dalmatinskoj regiji. Usput Ploče su poznate po unikatnom sportu koji je u njima i izmišljen. Riječ je o Coccoballu koji je stvorio Jasmin Brajlović sa još nekolicinom ljudi. Riječ je o sportu koji je "hibrid" između košarke i ragbija zajedno. Igra se na dva koša od kojih je jedan veći i drugi manji. Suci su uvijek dvije djevojke, a pravila nema. Postoji samo broj bodova koji se broji i postoji vrijeme za koje se odigra meč. U Pločama djeluju i boćarski klubovi Ploče i Asfalt Ploče. Obrazovanje U gradu Pločama postoji samo jedna osnovna škola OŠ Vladimir Nazor. Nastala je sredinom 20. vijeka, a zgrada škole se nalazila u Gračkoj ulici. Danas se škola nalazi u Ulici Tina Ujevića na broju 3. Prije nego što se otvorila škola u Pločama đaci su išli u školu u okolnim mjestima Rogotin, Komin, Baćina. Danas, u Općini Ploče postoje škola u Rogotinu kao područna škola, škola na Staševici, škola u Kominu. U gradu postoji jedna srednja škola SŠ "Fra Andrije Kačić Miošić". Programi škole su: Opća gimnazija, ekonomija, hotelijersko-turistički tehničar, konobar, kuhar, elektrotehničar, automehaničar i računarski tehničar. Galerija Također pogledajte Spisak gradova u Hrvatskoj Literatura [1] Savezni zavod za statistiku i evidenciju FNRJ i SFRJ, popis stanovništva 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. i 1991. godine. Knjiga: "Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima, autor: Jakov Gelo, izdavač: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske, 1998., ISBN 953-6667-07-X, ISBN 978-953-6667-07-9; Reference Vanjski linkovi