האמפיתיאטרון הרומי בסלונה

האמפיתיאטרון הרומי בסלונה (באנגלית: Salona Amphitheatre) הוא אמפיתיאטרון אליפטי שנבנה על ידי הרומאים בעיר העתיקה סלונה, בירת פרובינציית דלמטיה, במאה ה-2, בתקופתו של הקיסר הדריאנוס. האמפיתיטרון פעל עד המאה ה-5. מיקום האמפיתיאטרון נבנה בקצה הצפון-מערבי של גבולות העיר העתיקה סלונה, שחורבותיה נמצאים בבחלק הצפון מערבי של העיר סולין בקרואטיה, כחמישה קילומטרים, בקוו אווירי, מצפון למרכז ספליט. היסטוריה במהלך רדיפות הנוצרים על ידי הקיסר דוקלטיאנוס, בשנת 304 לספירה, שימש האמפיתיאטרון אתר הוצאה להורג של נוצרים מקומיים, ביניהם הדיאקון ספטמיוס (Septimius). בעקבות כך, בתקופה הביזנטית המאוחרת, הוקמו בתוך היציעים הדרומיים קפלות זיכרון נוצריות. במהלך התקופה הוונציאנית, ניזוק האמפיתיאטרון במכוון כדי למנוע מכוחות הטורקים להשתמש בו, במהלך מלחמתם עם ונציה במאות ה-16 וה-17. לאחר מכן, הוא שימש כמחצבה, ממנה נלקחו אבנים לבניית בתים בעיר החדשה סולין. החפירות הראשונות, באתר נערכו בסוף שנות ה-40 של המאה ה-19, ביוזמתו של פרנצסקו קררה , שהיה אחראי גם על המחקר הארכאולוגי הראשון והשיטתי של העיר. חפירות נוספות נערכו לפני ובמהלך מלחמת העולם הראשונה על ידי פ. בוליץ' (F. Bulić). בשנת 1929 נחקר האתר על ידי האדריכל הדני א. דיגבה (Ejnar Dyggve) והוא שחזר את החלקים התחתונים של החומות. (הוא כתה מונוגרפיה מקיפה שפורסמה ב-1932). בתחילת שנות ה-80, נחקר האתר על ידי פ. אורב (F. Oreb) במסגרת מבצע שימור. המבנה מידות האמפיתיאטרון בצורה אליפטית, באורך 125 מטרים וברוחב 100 מטרים, עם זירה מרכזית בגודל 65 על 40 מטרים, שערים בשל מיקומו לאורך חומות העיר הצפוניות, ובחלקן המערביות, הכניסות הראשיות שלו היו בחומות הדרומיות והמזרחיות. חוקרים מציינים את מערכת הפינוי הציבורית המרשימה שלו – היו בו 24 מעברים שאיפשרו פינוי מהיר של הצופים. יציעים סביב הזירה המרכזית היו יציעים מדורגים עם מקומות ישיבה לכ-17,000 צופים. בצדו הצפוני, עמד האמפיתיאטרון על קרקע מוגבהת וחלק מהקירות שנבנו היו ללא יסודות. בצד הדרומי, וגם בחלקים מהצדדים המערבי והמזרחי, היו לו שלוש קומות: שתיים עם ארקדות והשלישית עם חלונות מלבניים. בצד הדרומי של האודיטוריום היה בנוי תא כבוד למושל הפרובינציה, ומולו תא שיועד לשופטי העיר. מרתף במרכז הזירה היה פתח (porta Libitinae) למסדרון התת-קרקעי ששימש לנשיאת גלדיאטורים פצועים ומתים וכן היו בו חדרים. ממצאים באזור שמתחת ליציעים נחשפו גומחות פולחן (sacella) שהוקדשו לאלה נמסיס, אלת הגורל והנקמה במיתולוגיה היוונית. באתר נמצאו כתובות הקדשה מאת גלדיאטורים שביקשו את הגנתה לפני עלייתם לקרב. בצד הצפוני של האמפיתיאטרון נמצאו שרידי בית קברות, ככל הנראה לגלדיאטורים שנהרגו בזירה. ממצבותיהם ניתן ללמוד את שמותיהם, מוצאם והתמחויותיהם בלחימה. נמצאו שרידי ציור פרסקו המתאר לוחמים שנהרגו ומעליהם שמותיהם. ביאורים הערות שוליים קישורים חיצוניים צלומי שרידי האמפיתיאטרון