Zagrebački velesajam

Zagrebački velesajam (ZV) je naziv za poduzeće koje organizira sajamske priredbe, svojedobno bio je sinonim za dvije najveće (i svojevremeno jedine) sajamske priredbe: Zagrebački velesajam (proljetni) i Zagrebački velesajam (jesenski). Historija Zagrebački velesajam je pravni slijednik Zagrebačkog zbora koji je Odlukom Izvršnog odbora Gradskog Narodnog Odbora, 22. februara 1946. raspušten, a njegova imovina data na raspolaganje Gradskom Narodnom Odboru. Istovremeno je oformljena radna organizacija Zagrebački velesajam, koja je organizirala prvi poslijeratni zagrebački sajam. 1947. (31. maja - 9. juna) prva poslijeratna izložba na prostorima bivšeg Zagrebačkog zbora u Savskoj (današnji Studenski centar Sveučilišta u Zagrebu). Prostore je prvo trebalo urediti, jer su se u toku rata koristili kao kasarna. Na prvom sajmu sudjelovali su pored brojnih domaćih izlagača i izlagači iz inozemstva; SSSR, Poljska, Bugarska, Albanija, Mađarska, Francuska, Švicarska, Nizozemska, Italija, Sjedinjene Američke Države, Belgija i Egipat. 1953. Zagrebački gradonačelnik Većeslav Holjevac donio je odluku o preseljenju Zagrebačkog velesajma na novu lokaciju, na livade preko Save. Od 1953. uz dotadašnji Jesenski međunarodni zagrebački velesajam (priredba 1947. je bila izuzetak, jer je održana u proljeće) uveden je i Proljetni međunarodni zagrebački velesajam, isprva kao sajam samo za poslovne korisnike, na kojem su se ugovarale narudžbe, na osnovu izloženih primjeraka. Tek kasnije postao je otvoren za građanstvo. 1956. Jesenji zagrebački velesajam održan je na dvije lokacije (u Savskoj i Novom Zagrebu). Otvorenje je pratila TV (to je bio prvi javni TV prijenos u tadašnjoj državi). Prvi put je Zagrebački velesajam otvorio tadašnji predsjednik države Jugoslavije Josip Broz Tito. Od te godine velesajam se održava na novim prostorima u Novom Zagrebu. Tokom 1960-ih, prostor se toliko proširio da je Zagrebački velesajam izbio po mnogim parametrima (izlagačka površina, broj izlagača, broj posjetioca) u red najvećih svjetskih sajmova. Od kraja 1960-ih, mijenja se koncepcija sajmovanja, od dvije velike masovne izložbe općeg tipa, ide se po uzoru na njemačke sajmove na brojne manje specijalizirane sajmove. Na početku rata u Hrvatskoj,u paviljonu 22 Zagrebačkog velesajma su bili smesteni civili srpske nacionalnosti na kojima su se dodađali zločini, što je potvrđeno u dokumentarnom filmu "Paviljon 22". Zagrebački velesajam član je Međunarodog udruženja sajmova UFI-a (francuski: Union des Foires Internationals). Reference Vanjske veze Zagrebački velesajam Arhivirano 2008-12-07 na Wayback Machine-u