Splitsko-dalmatinska županija

Splitsko-dalmatinska županija je hrvatska županija u srednjoj Dalmaciji sa sjedištem u Splitu. Županija pokriva 4.540 četvornih kilometara, a 2021. je imala 423.407 stanovnika. Administrativna podjela i stanovništvo Županija je podijeljena na 16 gradova i 39 općina. Gradovi: Grad Hvar Grad Imotski Grad Kaštela Grad Komiža Grad Makarska Grad Omiš Grad Sinj Grad Solin Grad Split Grad Stari Grad Grad Supetar Grad Trilj Grad Trogir Grad Vis Grad Vrgorac Grad Vrlika Općine: Općina Baška Voda Općina Bol Općina Brela Općina Cista Provo Općina Dicmo (sjedište Kraj) Općina Dugi Rat Općina Dugopolje Općina Gradac Općina Hrvace Općina Jelsa Općina Klis Općina Lećevica Općina Lokvičići Općina Lovreć Općina Marina Općina Milna Općina Muć Općina Nerežišća Općina Okrug (sjedište Okrug Gornji) Općina Otok Općina Podbablje (sjedište Drum) Općina Podgora Općina Podstrana Općina Postira Općina Prgomet Općina Primorski Dolac Općina Proložac Općina Pučišća Općina Runovići Općina Seget (sjedište Seget Donji) Općina Selca Općina Sućuraj Općina Sutivan Općina Šestanovac Općina Šolta (sjedište Grohote) Općina Tučepi Općina Zadvarje Općina Zagvozd Općina Zmijavci Stanovništvo Prema popisu stanovništva iz 2021. županija je imala 423.407 stanovnika ( 10.9% ukupnog stanovništva Hrvatske - 2. najnaseljenija županija nakon grada Zagreba ) sa prosječnom gustoćom naseljenosti od 93 stanovnika/km2. Etnički sastav: Hrvati 96,8%, Srbi 0,8%, Albanci 0,2%, Bošnjaci 0,2% i drugi. Veći gradovi u unutrašnjosti su Sinj (11.500 u gradu i 23.452 u općini), Imotski (4.008) i Vrgorac (2.132). Osim najvećeg grada Splita (160.577 u gradu i 220.000 s Kaštelima i Solinom), obalni su gradovi Trogir (12.393), Omiš (5.985) i Makarska (12.809). Naselja na otocima su manja zbog velikog iseljavanja, ali imaju urbani karakter. Među njima su Supetar (3.415) na Braču, Hvar (3.519) i Stari Grad (2.772) na Hvaru i Vis (1.582) i Komiža (1.261) na Visu. Županijska uprava Županijska skupština ima 51 predstavnika. Župan je Blaženko Boban. Geografija Županija ima tri glavne reljefne cjeline: visoko zaleđe (Dalmatinska zagora) s brojnim krškim poljima, uzak i gusto naseljen obalni pojas, te otoke. Dio Dinarida čini granicu s Bosnom i Hercegovinom, dok planine Kozjak, Mosor i Biokovo razdvajaju obalni pojas od zaleđa. Županiju s ostatkom Hrvatske povezuje nedavno sagrađena autocesta Split-Zadar-Karlovac-Zagreb s četiri trake, kao i lička željeznica. Međunarodna zračna luka Split-Kaštela koristi se uglavnom za turističke letove ljeti. Postoji i manje asfaltirano uzletište na otoku Braču. Historija Privreda Najvažnija privredna djelatnost je turizam. Proizvodnja i poljoprivreda su u opadanju. Kultura Znamenitosti Splitsko-dalmatinska županija ima mnogo znamenitosti počevši sa samim gradom Splitom kao županijskim središtem. Mnogo je kulturnog nasljeđa iz grčkog i rimskog razdoblja, baroka, prapovijesti, gotike i romantike Izdvaja se nematerijalna baština Sinjska alka,koja se trče već 300 godina u čast pobjede Sinjana nad Turcima.U Splitu se izdvaja stara jezgra Dioklecijanova palača,u Solinu stara Salona itd. Od početka čovječanstva ova županija je bila pogodno mjesto za život, što su i ljudi shvatili. Tokom stoljeća vlast se stalno mjenjala, pa su ovom županijom vladali i Mleci, Talijani, Austro-Ugarska Turci itd. Vanjske veze Reference