Kužni pil u Osijeku

Kužni pil ili zavjetni spomenik Presvetog Trojstva kameni je kip na Trgu sv. Trojstva u osječkoj Tvrđi. Nastanak Kip je podignut 1729-1730. u spomen na zavjet protiv kuge, koja je u 18. stoljeću često pogađala Slavoniju. Izradu kipa financirala je barunica Marija Ana Petraš, udovica husarskog generala, podmaršala Maksimilijana Petraša, koji je bio zapovjednik osječke Tvrđe. Autorstvo Kip je izrađen u baroknom stilu, po uzoru na brojne slične koji su postojali u gradovima Austrijske monarhije. Nije poznat njegov autor, ali se pripisuje mariborskom kiparu Josephu Geruppu, koji se u vrijeme nastanka kipa doselio u Osijek. Izgled spomenika Spomenik se sastoji od visokog postolja s gigantskim volutama, na kojemu je pet skulptura svetaca zaštitnika od kuge: sv. Sebastijan, sv. Rok, sv. Karlo Boromejski, sv. Franjo Ksaver i sv. Rozalija. Na postolju se uzdiže visoki stup na kojemu je skulpturalna grupa Presveto Trojstvo, koja prikazuje lik Boga Oca, Krista te Duha svetoga u liku golubice. Obnove Spomenik je obnovljen 1784. godine dodavanjem vanjskog podnožja na kojemu su na vlastitim postoljima kipovi sv. Josipa, sv. Marije od bezgrešnog začeća, sv. Katarine i sv. Ivana Nepomuka. ti su kipovi, prema predaji, krasili nekadašnja gradska vrata u Osijeku: Valpovačku i Novogradsku kapiju. Kronogrami Na spomeniku je uklesano pet latinskih natpisa, koji imaju kronograme. Na njima se čitaju godine izgradnje te obnove spomenika: 1729, 1730, 1829. i 1867. godina. Budući da je skulptura klesana od kamena pješčenjaka koji je podložan propadanju, bilo ga je nužno često obnavljati. Izvori Literatura Kamilo Firinger, "Osječki kužni kip", Zbornik slavonskih muzeja I, Podružnica Društva muzealaca Hrvatske u Osijeku, Osijek, 1969. Blažo Misita Katušić, "Kratak pregled arhitekture Osijeka kroz tri stoljeća", Osječki zbornik br. 5, 1956.