Džamija u Gunji

Džamija u Gunji najstarija je džamija u Hrvatskoj s kontinuiranom aktivnošću čija gradnja je završena 1969. Historija Za vrijeme osmanlijske vladavine u Hrvatskoj je postojao znatno veći broj džamija. U jednom trenutku bilo ih je 250, a zaključno s 2022. godinom, ima ih šest. Najveća i najreprezentativnija od njih, Ibrahim-pašina džamija, smještena je u Đakovu, na istoku Hrvatske, ali se danas koristi kao katolička Crkva Svih svetih. Još jedna džamija u istočnoj Hrvatskoj, koja danas ne postoji, bila je u Osijeku – Kasim-pašina, sagrađena nakon 1526. na mjestu današnje Crkve svetog Mihaela. Većina osmanlijskih struktura u regiji sistematski je uništavana nakon Karlovačkog mira. Nakon Drugog svjetskog rata U savremenoj historiji prve muslimanske izbjeglice iz istočne Bosne došle su u Gunju 1942. tokom Drugog svjetskog rata u Jugoslaviji. Vratile su se u Bosnu, ali kada su vidjele stepen razaranja, neke od njih ponovo su se vratile u Gunju. Tu se nakon Cazinske bune doselilo i pedesetak muslimanskih porodica iz Velike Kladuše. Za vrijeme socijalističke Jugoslavije muslimanska zajednica u Gunji povećala se na 2500 ljudi. Sedamdeset muslimanskih porodica doselilo se u Gunju iz Srebrenice 1970-ih. Gunja je bila atraktivna lokacija za muslimanske doseljenike iz Bosne jer je funkcionisala kao de facto predgrađe Brčkog preko Save. Mjesni džemat osnovan je 1957, a vodio ga je Abdurahman Ramo Hodžić iz Ustikoline, koji se kasnije iz zdravstvenih razloga vratio u rodno mjesto. Naslijedio ga je Hazim Hodžić iz Vražića (koji je ranije bio zarobljenik zbog članstva u Mladim muslimanima), ali je i otišao u Bijeljinu vodeći mjesnu zajednicu da se ujedini s onom u Savskoj džamiji u Brčkom. U isto vrijeme zajednica je odlučila pokrenuti inicijativu za izgradnju džamije i počela je proces nakon što su izdane sve dozvole. Zemljište za novu džamiju (3134 m2) ustupila je porodica Čandić. Završena je 1969. nakon 14 mjeseci i funkcionirala je kao jedina aktivna džamija u Hrvatskoj sve do završetka gradnje Zagrebačke džamije 1987. Sadašnja kupola sagrađena je 1999. po neoosmanlijskom projektu Faruka Muzurovića, koji je striktno pratio historijske primjere osmanlijske arhitekture na Balkanu, što je dovelo do određenih kritika zbog nedostatka kreativnosti. Džamija je oštećena tokom poplava u jugoistočnoj Evropi 2014. Lokalitet su posjetili ambasadori Azerbejdžana, Indonezije i Irana u Hrvatskoj, a posjetu je predvodio zagrebački muftija. Lokalno vjersko vodstvo izražavalo je nezadovoljstvo zbog nedostatka sredstava za obnovu od Vlade Hrvatske. Objekat je na kraju rekonstruiran nakon donacije Republike Turske od 165.000 €. Od 2017. džamija organizira godišnje večeri duhovne muzike, u kojima učestvuju učenici lokalne osnovne škole, kao i predstavnici pravoslavne i katoličke zajednice iz sela i ostatka regije. Povodom 50. godišnjice otvaranja džamije lokalni glavni imam Idriz Bešić dobio je nagradu za životno djelo Vukovarsko-srijemske županije za 38 godina službe u Gunji. Reference Vanjski linkovi