Split

Split (kroatiaksi Split, ital. Spalato) on Split-Dalmatian maakunnan pääkaupunki Kroatiassa, Adrianmereen pistävällä niemimaalla. Se on historiallisen Dalmatian alueen tärkein kaupunki. Vuonna 2001 kaupungissa laskettiin asuvan 188 694 asukasta; arvio vuonna 2007 on noin 221 500 asukasta. Historiaa Kaupunki on syntynyt keisari Diocletianuksen palatsin ympärille. Diocletianus oli kotoisin Dalmatian rannikolta. Diocletianuksen aikaan alueen merkittävin kaupunki oli Salona, joka sijaitsee Splitistä muutama kilometri sisämaahan päin. Hän asettui Splitiin rakennuttamaansa palatsiin erottuaan virasta heikon terveytensä takia noin vuonna 305. Diocletianus on haudattu palatsin alueella sijaitsevaan mausoleumiin, joka nykyisin toimii kirkkona. Palatsi ympäristöineen on Unescon maailmanperintökohde. Keskiajalla Split kuului Kroatiaan, myöhemmin Kroatia-Unkarin kuningaskuntaan. Sen itsenäisyys oli varsin suurta: vuonna 1312 kaupunki löi omaa rahaansa. Venetsialaisten vallattua kaupungin 1420 sen virallinen kieli vaihtui italiaksi, vaikka alueen väestö oli pääosin kroaatteja. Venetsian vallan romahtaessa 1797 kaupunki siirtyi Napoleonille ja sitten Itävalta-Unkarille. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Split oli vastamuodostuneen Jugoslavian tärkein satama Adrianmeeren rannikolla. Se yhdistettiin rautatiellä muuhun Jugoslaviaan. Toisessa maailmansodassa akselivaltojen puolella ollut Italia otti Jugoslavian hajottua kaupungin haltuunsa huhtikuussa 1941 osana muodostamaansa Dalmatian kuvernementtia. Italian tehtyä syyskuussa 1943 aselevon liittoutuneiden kanssa natsi-Saksa miehitti kaupungin ja antoi italialaisalueen nukkevaltiolleen Kroatialle. Titon johtamat partisaanit vapauttivat kaupungin uudelleen vuonna 1944. Sen jälkeen se liitettiin sodanjälkeisen sosialistiseen Jugoslaviaan osana Kroatian sosialistista tasavaltaa. Vuonna 1991 Kroatia erosi Jugoslaviasta Kroatian itsenäisyyssodan aikana. Maantiede Split sijaitsee Žrnovnica-joen länsipuolella ja Jadarin itäpuolella. Niemimaan länsilaidalla kasvaa Marjan-metsä. Ilmasto Split kuuluu Välimeren aurinkoisimpiin paikkoihin, vuodessa mitataan 2 700 tuntia auringonpaistetta. Vuoden kuuminta aikaa ovat heinä- ja elokuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on lähes 30 astetta. Keskimääräinen alin on kylmimmillään tammikuussa +5 astetta. Sadetta saadaan eniten talvella, marras-joulukuussa tulee yli sata millimetriä kuussa, kesällä 30–50 mm kuussa. Elinkeinoelämä Splitin ilmasto on välimerellinen: heinäkuun maksimilämpötila 36 °C, ja sateet ajoittuvat talvipuolelle vuotta. Niinpä matkailu sekä viinin ja oliivien viljely ovat alueelle tyypillisiä elinkeinoja. Kauppa ja turismi ovat nykyisin tärkeimmät työllistäjät. Splitissä on sementti- ja kemianteollisuutta, laivatelakka ja alumiinisulatto. Splitin satamasta on säännölliset lauttayhteydet lähisaarille sekä Kreikkaan ja Italiaan. Splitissä toimii vuonna 1974 perustettu yliopisto ja merentutkimuslaitos. Urheilu Splitin suurin jalkapallojoukkue on HNK Hajduk Split, joka pelaa Stadion Poljudilla. Seuran viimeisin mestaruus on vuodelta 2005. Splitissä pelaa koripalloa KK Split, joka on muun muassa voittanut Euroopan mestaruuden kolmesti. Splitissä pidettiin vuoden 2009 Käsipallon MM-kisat. Siellä pidettiin myös yleisurheilun EM-kisat 1990. Splitissä sijaitsevalta Bačvicen hiekkarannalta on lähtöisin picigin-pallopeli. Lähteet Kirjallisuutta Pilvi Torsti: Sankarimatkailijan Slovenia, Kroatia sekä Bosnia & Hertsegovina. 2. uudistettu p. Like 2007 ISBN 978-952-01-0048-3 Pilvi Torsti: Sankarimatkailija Adrianmeren rannikolla: Kroatia, Slovenia ja Montenegro (Like 2007 ISBN 978-952-01-0049-0 Vihervuori, Marita: Tervetuloa helvettiin: välähdyksiä Jugoslavian perintösodasta, Otava 1999 ISBN 951-1-16390-6 Aiheesta muualla Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Split Wikimedia Commonsissa Split, Visit Croatia (englanniksi)