Kuća

Kuća je sklonište, građevina ili struktura namijenjena za stanovanje ljudi. U termin kuća se ubrajaju različiti objekti za stanovanje od rudimentarne kolibe do složene strukture od drveta, zida, betona ili drugog materijala, opremljenog vodovodnim, električnim i sistemima za grijanje, ventilaciju i klimatizaciju. Kuće koriste niz različitih krovnih sistema kako bi spriječile padavine poput kiše da uđu u stambeni prostor. Kuće mogu imati vrata ili brave za osiguranje stambenog prostora i zaštitu njegovih stanovnika i sadržaja od provalnika ili drugih provalnika. Većina konvencionalnih modernih kuća u zapadnim kulturama će sadržavati jednu ili više spavaćih soba i kupaonica, kuhinju ili prostor za kuhanje i dnevni boravak. Kuća može imati zasebnu trpezariju ili prostor za jelo može biti integrisan u drugu prostoriju. Neke velike kuće u Sjevernoj Americi imaju sobu za rekreaciju. U tradicionalnim društvima orijentiranim na poljoprivredu, domaće životinje kao što su kokoši ili veća stoka (poput goveda) mogu dijeliti dio kuće s ljudima. Socijalna jedinica koja živi u kući se naziva kućanstvo ili domaćinstvo. Najčešće u kućama žive porodice, ali također kućanstvo mogu činiti i druge socijalne grupe, kao što su pojedinci ili grupe ljudi bez specifične povezanosti. Neke kuće imaju samo stambeni prostor za jednu porodicu ili grupu slične veličine; veće kuće koje se nazivaju gradske kuće ili kuće u nizu mogu sadržavati brojne porodične stanove u istoj strukturi. Uz kuću mogu biti i pomoćne zgrade, kao što su garaža za vozila ili šupa za baštensku opremu i alat. Kuća može imati dvorište ili dvorište ispred ili oboje, koji služe kao dodatni prostori u kojima se stanovnici mogu opustiti ili jesti. Historija Malo se zna o najranijem nastanku kuće i njenoj unutrašnjosti, ali se može pratiti do najjednostavnijih oblika skloništa. Izuzetno dobro očuvana kuća koja datira iz petog milenijuma prije Krista i čiji je sadržaj još uvijek sačuvan, na primjer, iskopana je u Tell Madhuru u Iraku. Teorije rimskog arhitekte Vitruvija su tvrdile da je prvi oblik arhitekture bio okvir od drvenih grana završenih u blatu, također poznat kao primitivna koliba. Filip Tabor kasnije navodi doprinos holandskih kuća iz 17. vijeka kao temelj današnjih kuća. Što se ideje doma tiče, dom doma je Holandija. Kristalizacija ove ideje mogla bi se datirati u prve tri četvrtine 17. vijeka, kada je Holandija prikupila neviđenu akumulaciju kapitala bez presedana i isto iskoristila ulaganjem u stambeni prostor. Najstarija kuća u svijetu datira otprilike iz 10.000. p. n. e. i bila je napravljena od kostiju mamuta, a nađena je u blizini Kijeva u Ukrajini 1965. godine. Srednji vijek U srednjem vijeku, kurije su omogućavale različite aktivnosti i događaje, u kućama su bili smješteni brojni ljudi, uključujući porodicu, rodbinu, zaposlenike, poslugu i njihove goste. Njihov životni stil je uglavnom bio zajednički, jer su područja poput Velike dvorane nametala običaje ručanja i sastanaka, a Solar je bio namijenjen za zajedničke krevete za spavanje. Tokom 15. i 16. vijeka, italijanska renesansna Palazzo sastojala se od obilja povezanih prostorija . Većina prostorija palazza nije imala nikakvu svrhu, ali je ipak dobila nekoliko vrata. Ova vrata su susjedna sobama u kojima Robin Evans opisuje kao "matricu diskretnih, ali temeljito međusobno povezanih odaja." Raspored je omogućavao stanarima da slobodno šetaju iz sobe u sobu od jednih vrata do drugih, kršeći tako granice privatnosti. Otvoreni plan je podsticao društvenost i povezanost svih stanovnika. Rani primjer segregacije soba i posljedičnog poboljšanja privatnosti može se naći 1597. godine u Beaufort House izgrađenoj u Chelseaju u Londonu. Dizajnirao ga je engleski arhitekta John Thorpe koji je na svojim planovima napisao "Dug ulazak kroz sve". Odvajanje prolaza od prostorije razvilo je funkciju hodnika. Ova nova ekstenzija bila je revolucionarna u to vrijeme, omogućavajući integraciju jednih vrata po prostoriji, u kojima su svi bili univerzalno povezani u isti hodnik. Engleski arhitekta Sir Roger Pratt navodi "uobičajeni put u sredini kroz cijelu dužinu kuće, [izbjegava] da kancelarije jedne maltretiraju druge stalnim prolaskom kroz njih." Društvene hijerarhije u 17. vijeku bile su visoko cijenjene, jer je arhitektura mogla da oliči slugu i višu klasu. Više privatnosti se nudi stanaru kako Pratt dalje tvrdi, "obične sluge se možda nikada neće pojaviti javno u prolazu tamo-ovamo za svoje obaveze tamo." Ova društvena podjela između bogatih i siromašnih favorizirala je fizičku integraciju koridora u stambene prostore. do 19. vijeka. Sociolog Witold Rybczynski je napisao: "Počela je podjela kuće na dnevnu i noćnu upotrebu, te na formalne i neformalne prostore." Sobe su promijenjene iz javnih u privatne jer su pojedinačni ulazi prisiljavali da se uđe u prostoriju sa specifičnim prostorom. svrha. Industrijska revolucija U poređenju sa velikim kućama u Engleskoj i renesansi, holandska kuća iz 17. vijeka bila je manja i u njoj je živjelo samo četiri do pet članova. To je bilo zato što su prihvatili "samopouzdanje" za razliku od zavisnosti od sluge i dizajna za životni stil usredsređen na porodicu. Za Holanđane je bilo važno da odvoje posao od domaćinstva, jer je dom postao mjesto za bijeg i udobnost. Ovakav način življenja i doma je zapažen kao veoma sličan savremenoj porodici i njihovim stanovima. Do kraja 17. vijeka, raspored kuće je transformiran kako bi postao bez poslovnog dijela, provodeći ove ideje za budućnost. Raspored kuće Holanđana i njegove funkcije su i danas relevantne. 19 i 20 vijek U američkom kontekstu, neke profesije, kao što su doktori, u 19. i ranom 20. vijeku su obično radile iz prednje sobe ili salona ili su imale dvosobnu kancelariju na svom imanju, koja je bila odvojena od kuće. Do sredine 20. vijeka, povećanje opreme visoke tehnologije dovelo je do značajne promjene u kojoj je savremeni ljekar obično radio iz ordinacije ili bolnice. Tehnologija i elektronski sistemi izazvali su probleme privatnosti i probleme sa odvajanjem ličnog života od rada na daljinu. Tehnološki napredak nadzora i komunikacija omogućava uvid u lične navike i privatni život. Kao rezultat toga, "privatno postaje sve više javno, [i] želja za zaštitnim kućnim životom se povećava, podstaknuta samim medijima koji ga potkopavaju", piše Jonathan Hill. Rad je izmijenjen povećanjem komunikacija. "Poplava informacija", je izrazila napore rada, pogodno dobijanje pristupa unutar kuće. Iako je putovanje na posao smanjeno, želja za razdvajanjem rada i života ostaje očigledna. S druge strane, neki arhitekti su dizajnirali domove u kojima je jelo, rad i život spojeni. Reference Također pogledajte Sistem kućne automatike Niskoenergetska kuća Vanjski linkovi https://web.archive.org/web/20111106084251/http://ucblibraries.colorado.edu/govpubs/us/housing.htm