פוקסקון

הון האי תעשיות מדויקות (באנגלית: Hon Hai Precision Industry Co., Ltd), הפועלת תחת השם פוקסקון (באנגלית: Foxconn) היא יצרנית רכיבים אלקטרוניים רב-לאומית, שהמטה שלה ממוקם בטוצ'נג, ניו טאיפיי, טאיוואן. היא היצרנית הגדולה בעולם של רכיבים ומוצרים אלקטרוניים. פוקסקון מוגדרת כ'יצרנית עבור מותג אחר' (ODM) ולקוחותיה כוללים פירמות אמריקאיות, אירופאיות ויפניות. מוצרים נבחרים שהחברה מייצרת הם אייפד,‏ Xiaomi Mi Phones ,אייפון, קינדל, פלייסטיישן 3, wii ו-Xbox 360. פוקסקון היא היצואנית הגדולה ביותר בסין רבתי (כינוי לסין, הונג קונג, מקאו וטאיוואן), והמעסיקה הגדולה ביותר הקיימת בשוק העבודה הפרטי בסין. שמה של פוקסקון נקשר במספר שערוריות, בעיקר ביחס לתנאי העסקת העובדים במפעליה בסין, היכן שהיא כאמור המעסיקה הגדולה ביותר בשוק העבודה הפרטי. בשנת 2012 נשכר "איגוד העבודה ההוגנת" (Fair Labor Association) על ידי חברת אפל כדי לבחון את תנאי ההעסקה במפעלי פוקסקון. היסטוריה חברת הון האי תעשיות מדויקות הוקמה בטאיוואן ב-1974 כיצרנית של רכיבים אלקטרוניים (בעיקר חיבורי חשמל עבור רכיבי מחשב, שבהם השתמשו עבור קונסולת המשחק אטארי 2600). השם פוקסקון שימש בתחילה כשם המסחר של חברת הון האי, ומאוחר מכן הפך לשם של חברה בת שלה. מפעלה הראשון של חברת הון האי בסין עצמה הוקם בבאואן (宝安) (Bao’an) שבשנג'ן, במחוז גואנגדונג, בשנת 1988. בשנת 2001 בחרה חברת אינטל להתרכז במיומנותה העיקרית שהיא ייצור שבבי מחשב, והעבירה את הייצור של לוחות האם של מותג אינטל ליצרניות סיניות כגון פוקסקון. בנובמבר 2007 הודיעה פוקסקון על תוכניותיה להקים מפעל חדש בעלות של כחצי מיליארד דולר בחויז'ואו שבדרום סין. במרץ 2012 רכשה פוקסקון 11 אחוז ממניות יצרנית האלקטרוניקה היפנית שארפ עבור 860 מיליון דולר, בנוסף לרכישת עד ל-50 אחוז ממסכי ה-LCD המיוצרים במפעליה של שארפ בסאקאי, יפן. באפריל 2016 רכשה את מלוא הבעלות תמורת 3.5 מיליארד דולר. במאי 2016, מיקרוסופט מכרה את חטיבת הטלפונים הפשוטים (Feature Phones) שלה, שפעלה תחת המותג "נוקיה", לחברת פוקסקון ולחברת HMD Global הפינית תמורת 350 מיליון דולר. לאחר העסקה, זכויות השימוש במותג "נוקיה" הועברו לחברת HMD Global, בעוד שפוקסקון (דרך חברת הבת FIH Mobile) קיבלה לידיה את נכסי הייצור, לרבות מפעל הייצור של מיקרוסופט בווייטנאם. בינואר 2017, בעקבות לחצים שהפעיל נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ, הכריזה החברה על פרויקט להקמת מפעל בוויסקונסין לייצור מסכים, בהשקעה מתוכננת של כ-10 מיליארד דולר ויצירה של 13,000 מקומות עבודה, אולם הפרויקט לא בוצע כמובטח, החברה אף ניסתה לבטל אותו כלל עקב חוסר כדאיות כלכלית. לאחר שהפרויקט המקורי בוטל, הקימה החברה מפעל קטן לייצור שרתי מחשבים. במרץ 2018, רכשה את חברת "בלקין" האמריקאית, יצרנית של ציוד היקפי למחשבים, טלפונים ניידים וטאבלטים. ביוני 2023, הודיעה החברה כי תתחיל להתמקד בייצר מכוניות חשמליות. לאחר שכבר החלה לייצר ב-2021 כלי רכב בשיתוף היצרניות הטאיוואניות Luxgen ו-Yulon, ותחת שם מותג חדש Foxtron. במאי 2025 הודיעה על הסכם לייצור מכוניות חשמליות עבור מיצובישי מוטורס. שערוריות ביוני 2006, חשף עיתון "הגרדיאן" כי במפעלי פוקסקון בסין, המייצרים את האייפוד עבור חברת אפל, יש תנאי עבודה קשים והם פועלים כסדנת יזע. במאמר נכתב כי מפעל אחד העסיק 200 אלף עובדים שהתגוררו ועבדו בו למעלה מ-60 שעות בשבוע. המאמר דיווח גם כי העובדים הרוויחו כ-100 דולר בחודש ונאלצו לשלם עבור שכר דירה ומזון במפעל, דבר שגרם להם להוציא למעלה מחצי ממשכורתם. במאמר נאמר כי חולקו דליים לעובדים על מנת שיוכלו לשטוף את בגדיהם. בתקופה שבין ינואר ונובמבר 2010, גל התאבדויות התרחש במפעלי החברה, שבמהלכו ניסו להתאבד שמונה עשר עובדים, ונהרגו בסך הכל ארבעה עשר עובדים. גל ההתאבדויות משך תשומת לב בינלאומית, וגרר בחינה לעומק של תנאי ההעסקה במפעלי החברה ביוזמת החברות עבורן פוקסקון מייצרת, כגון אפל, דל ו-HP, וזאת לאור החשש של אלו האחרונות מההשלכות התקשורתיות האפשריות של האירוע ביחס אליהן. אף ששמה של פוקסקון נקשר פעמים רבות דווקא לשמה של חברת אפל, פוקסקון למעשה מספקת רכיבים אלקטרוניים עבור חברות רבות ושונות בתעשיית האלקטרוניקה, לרבות דל, HP, מוטורולה, נינטנדו, סוני ונוקיה. פוקסקון אמר כי "העובדים ששמו קץ לחייהם עשו זאת ממניעים אישיים ולא בגלל העבודה" ושהיא מעלה את השכר לכל העובדים ב-20%. ההתאבדויות הביאו גם לחיבורו של דו"ח ביקורת נוקב ביחס לפרקטיקות העבודה בפוקסקון על ידי 20 אוניברסיטאות מאזור סין רבתי, אשר תיארו את מפעלי החברה כמחנה עבודה. אמנם, יש מומחים שטוענים כי היחס לעובדים במפעלי פוקסקון הוא טוב לעומת מקומות עבודה אחרים בסביבתה, אך דוחות עדכניים לגבי תנאי ההעסקה במפעלים מעידים על פרקטיקות עבודה בעייתיות, כגון, יחס מפלה של עובדים טאיוונים לעמיתיהם הסינים, שעות עבודה מרובות, והיעדר יחסי עבודה הולמים ככלל. ביוני 2010, אירע במפעלי החברה בשנג'ן מקרה מוות נוסף שלא בגין התאבדות, מותו של יאן לי, עובד בן 28, אשר נפטר מקוצר נשימה לאחר שנאלץ לעבוד במשמרת של 34 שעות ברציפות. במאי 2011, אירע פיצוץ במפעל של החברה בסין, בו נהרגו שלושה עובדים ולפציעתם של 15. בשנת 2012 נחשף כי פוקסקון מעסיקה סטודנטים וקטינים כחלק מהניסיון למצוא עובדים גמישים בעלות נמוכה. כשגל ההתאבדויות ב-2010 הותיר את החברה במחסור בעובדים, ממשלת מחוז הנאן סייעה להפר את החוק. המחוז הפנה 100 אלף סטודנטים לעבודה בקווי הייצור בשנזן כ"מתמחים" (משמעות המונח הסיני יכולה להיות גם "חניך") והודיע להם תשעה ימים מראש. הסטודנטים אמרו כי נאמר להם שאם לא כן, לא יורשו ללמוד תואר שני. המתמחים הפכו למרכיב משמעותי מכוח העבודה של פוקסקון, ומהווים עד 15% - או 180 אלף מתמחים - בזמני שיא. מורים הוצבו במפעלי החברה כדי לעקוב אחר נוכחות המתמחים, חלקם בני 14 או פחות - הפרה של החוק הסיני. בספטמבר אותה שנה מפעל של פוקסקון נסגר בעקבות מחאה של עובדים על תנאי העסקתם. באוגוסט 2019, דו"ח של ארגון לזכויות עובדים מצא כי אפל ופוקסקון ממשיכות להפר את חוקי העבודה של סין ובמפעליה עדיין יש תנאי עבודה קשים. פעילות בישראל במשך השנים ביצעה פוקסקון השקעות, רכישות ושיתופי פעולה טכנולוגיים עם חברות מישראל: בספטמבר 2003, רכשה כלי תוכנה לתכנון וההרכבה של מעגלים מודפסים מחברת "ואלור" הישראלית. בינואר 2020, זרוע ההשקעות של פוקסקון הובילה סבב גיוס של 26 מיליון דולר לחברת ננו-אקס אימג'ינג, המפתחת מערכות הדמיה רפואית ורנטגן דיגיטליות מבוססות ענן. במאי 2020, הודיעה פוקסקון כי היא משלבת את מעבדי הבינה המלאכותית של החברה הישראלית היילו טכנולוגיות בתוך מערכות המחשוב והמצלמות החכמות שלה, לצורך עיבוד וניתוח וידאו בזמן אמת. בדצמבר 2021, השקיעה בחברת פאוורמט הישראלית, המפתחת טכנולוגיות מתקדמות לטעינה אלחוטית. ביוני 2023, חתמה על הסכם שיתוף פעולה עם חברת השבבים והתוכנה ללוויינים הישראלית "רמון ספייס", במטרה לייצר מערכות אלקטרוניות מתקדמות המיועדות לשימוש בחלל החיצון. קישורים חיצוניים אתר האינטרנט הרשמי של פוקסקון (באנגלית) פוקסקון, ברשת החברתית פייסבוק פוקסקון, ברשת החברתית X (טוויטר) פוקסקון, ברשת החברתית LinkedIn פוקסקון, באתר Crunchbase (באנגלית) רן אברמסון וסוכנויות הידיעות, ‏12 שעות עבודה ביום, 1.78 דולר לשעה, באתר גלובס, 23 בפברואר 2012 יוסי הטוני, ‏חינוך חובה? תלמידים אולצו לעבוד שעות בפוקסקון בייצור iPhone X, באתר "אנשים ומחשבים", 26 בנובמבר 2017 רועי קצירי, ‏יצרנית הסמארטפונים פוקסקון תובעת את משה חוגג ומנהלי סירין ב-20.3 מיליון שקל בגין אי תשלום חובות, באתר גלובס, 13 באוגוסט 2020 הערות שוליים