Brana Tri sutjeske

Brana Tri kanjona pregrađuje rijeku Yangtze kod Sandoupinga i Yichanga u kineskoj pokrajini Hubei. Izgradnja je počela 1993. Predstavlja najveću branu na svijetu, više od pet puta veću od Hooverove brane. Rezervoar se počeo puniti 1. juna 2003, te je smješten u živopisnom području Tri sutjeske, između gradova Yichanga (Hubei) i Fulinga (općina Chongqing). Izgradnja najvažnijih struktura završena je 20. maja 2006, devet mjeseci prije roka. Brana radi punim kapacitetom od 4. jula 2012. Ukupni kapacitet za generiranje energije iznosi 22.500 MW. Brana Tri sutjeske je gravitacijska brana hidroelektrane na rijeci Jangce pored grada Sandoupinga, u okrugu Yiling, Yichang, pokrajina Hubei, centralna Kina, nizvodno od Tri sutjeske. Najveća svjetska elektrana po instalisanom kapacitetu (22.500 MW ), brana Tri sutjeske generiše u prosjeku 95±20 TWh električne energije godišnje, u zavisnosti od godišnje količine padavina u riječnom slivu. Nakon velikih monsunskih padavina 2020, godišnja proizvodnja brane dostigla je skoro 112 TWh, obarajući prethodni svjetski rekord od ~103 TWh postavljen od strane brane Itaipu 2016. Tijelo brane je završeno 2006; elektrana je završena i potpuno operativna od jula 2012. kada je počela proizvodnja iz posljednje od glavnih vodenih turbina u podzemnoj elektrani. Svaka od glavnih vodenih turbina ima kapacitet od 700 MW. Kombinovanjem kapaciteta 32 glavne turbine brane sa dva manja generatora (50 MW svaki) koji napajaju strujom samu elektranu, ukupni kapacitet proizvodnje električne energije brane Tri klisure je 22.500 MW. Posljednja velika komponenta projekta, brodski lift, završena je u decembru 2015. Osim za proizvodnju električne energije, brana je dizajnirana da poveća brodski kapacitet rijeke Jangce. Pružajući prostor za spremanje poplavnih voda, brana smanjuje potencijal za poplave nizvodno koje su historijski mučile niziju Jangce. Godine 1931. poplave na rijeci uzrokovale su smrt do 4 miliona ljudi. Kao rezultat toga, Kina smatra projekat monumentalnim društvenim i ekonomskim uspjehom, s dizajnom najsavremenijih velikih turbina i korakom ka ograničavanju emisije stakleničkih plinova. Međutim, brana je dovela do nekih ekoloških promjena, uključujući povećani rizik od klizišta, što je dovelo do toga da brana bude kontroverzna kako u zemlji tako i u inostranstvu. Veliku branu preko rijeke Jangce prvobitno je zamislio Sun Yat-sen u Međunarodnom razvoju Kine, 1919. On navodi da je brana sposobna da proizvede 30 miliona konjskih snaga (22 GW) bila moguća nizvodno od Tri klisure. 1932, nacionalistička vlada, predvođena Čang Kajšekom, započela je preliminarne radove na planovima u Tri klisure. 1939, tokom Drugog kinesko-japanskog rata, japanske vojne snage okupirale su Yichang i istražile područje. Projekt, Otani plan, završen je za branu u iščekivanju pobjede Japana nad Kinom. Godine 1944., glavni projektant Biroa za melioraciju Sjedinjenih Država, John L. Savage, pregledao je područje i izradio prijedlog brane za 'Projekt rijeke Jangce'. Oko 54 kineskih inženjera otišla su u SAD na obuku. Prvobitni planovi su predviđali da brana koristi jedinstvenu metodu za pomicanje brodova: brodovi bi ulazili u brodske prevodnice koje se nalaze na donjem i gornjem kraju brane, a zatim bi dizalice premještale brodove od jedne do druge. Grupe plovila bi bile podignute zajedno radi efikasnosti. Nije poznato da li je ovo rješenje uzeto u obzir zbog performansi uštede vode ili su inženjeri smatrali da je razlika u visini između rijeke iznad i ispod brane prevelika za alternativne metode. Neka istraživanja, ekonomske studije i projektantski radovi su obavljeni, ali je vlada, usred kineskog građanskog rata, zaustavila rad 1947. Nakon komunističke revolucije 1949, Mao Zedong je podržao projekat, ali je prvo započeo projekat brane Gezhouba u blizini, a ekonomski problemi, uključujući Veliki skok naprijed i Kulturnu revoluciju, usporili su napredak. Nakon poplava rijeke Jangce 1954, 1956, Mao Zedong je napisao "Plivanje", pjesmu o svojoj fascinaciji branom na rijeci Jangce. 1958, nakon kampanje Stotinu cvjetova, neki inženjeri koji su govorili protiv projekta bili su zatvoreni. Tokom 1980-ih, ponovo se pojavila ideja o brani. Nacionalni narodni kongres odobrio je branu 1992: od 2.633 delegata, 1.767 je glasalo za, 177 je glasalo protiv, 664 je bilo uzdržano, a 25 članova nije glasalo, što je zakonu dalo neobično nisku stopu odobrenja od 67,75%. Izgradnja je počela 14. decembra 1994. Očekivalo se da će brana biti u potpunosti operativna 2009, ali dodatni projekti, kao što je podzemna elektrana sa šest dodatnih generatora, odgodili su puni rad do maja 2012. Brodski lift je završen 2015. Brana je podigla nivo vode u akumulaciji na 172,5 m iznad nivoa mora do kraja 2008. i do projektovanog maksimalnog nivoa od 175 m do oktobra 2010. Sastav i dimenzije Izrađena od betona i čelika, brana je 2335 m duga i vrh brane je 185 m iznad nivoa mora. Projekat je koristio 27 miliona m3 betona (uglavnom za zid brane), utrošeno je 463.000 tona čelika (dovoljno za izgradnju 63 Ajfelova tornja) i premješteno oko 102 miliona m3 zemlje. Betonski zid brane je 181 m visoko iznad osnove stijene. Kada je nivo vode na maksimumu od 175 m iznad nivoa mora, 110 m više od nivoa rijeke nizvodno, akumulacija brane je u prosjeku oko 660 km po dužini i 1,12 km po širini. Sadrži 39,3 km3 vode i ima ukupnu površinu od 1045 km2. Po završetku, akumulacija je poplavila ukupnu površinu od 632 km2 zemlje, u poređenju sa 1350 km2 rezervoara stvorenog branom Itaipu . Divljina Zabrinutost o potencijalnom uticaju brane na divlje životinje prethodila je odobrenju Nacionalnog narodnog kongresa Ova regija je od davnina poznata po svom bogatom biodiverzitetu. Dom je za 6.388 vrsta biljaka koje pripadaju u 238 porodica i 1.508 rodova. Od ovih biljnih vrsta, 57 je ugroženo. Ove rijetke vrste se također koriste kao sastojci u tradicionalnoj kineskoj medicini. Već je postotak pošumljenog područja u regiji koja okružuje branu Tri sutjeske pao sa dvadeset posto u 1950. na manje od deset posto u 2002. godini, negativno utječući na sve biljne vrste na ovom lokalitetu. Region također pruža staništa stotinama slatkovodnih i kopnenih životinjskih vrsta. Slatkovodne ribe posebno su pogođene branama zbog promjena temperature vode i režima protoka. Mnoge druge ribe su također povrijeđene u lopaticama turbina hidroelektrana. Ovo je posebno štetno za ekosistem regije jer je sliv rijeke Yangtze dom za 361 različitu vrstu ribe i čini 27 posto svih ugroženih slatkovodnih vrsta ribe u Kini. Druge vodene vrste su bile ugrožene branom, posebno baiji, kineski riječni delfin, koji je sada izumro. U stvari, naučnici kineske vlade čak tvrde da je brana Tri klanca direktno uzrokovala izumiranje baijija. Kinesko veslo je također djelimično izumrla zbog brane koja blokira njenu migraciju. Od 3.000 do 4.000 preostalih kritično ugroženih ždralova, veliki broj trenutno zimuje u močvarama koje će uništiti brana Tri sutjeske. Brana je doprinijela funkcionalnom izumiranju riječnih delfina Baiji. Iako je čak i na početku izgradnje bila blizu ovog nivoa, brana je dodatno smanjila svoje stanište i povećala kretanje brodova, što je jedan od faktora koji su doveli do njenog konačnog propadanja. Osim toga, brana će zajamčeno "negativno utjecati" na populacije jesetre Jangce. Godine 2022. Kineski veslač proglašen je izumrlim, a posljednji put je potvrđeno viđenje 2003. Terestrički uticaj Naučnici NASA-e su 2005. izračunali da bi pomicanje vodene mase pohranjene u branama povećalo ukupnu dužinu Zemljinog dana za 0,06 mikrosekundi i učinilo Zemlju malo okruglom u sredini i ravnom na polovima. Studija objavljena 2022. u časopisu Open Geosciences sugerira da promjena nivoa vode u rezervoaru utiče na gravitaciono polje u zapadnom Sečuanu, što zauzvrat utiče na seizmičnost u tom području. Poplave, poljoprivreda, industrija Važna funkcija brane je kontrola poplava, što je veliki problem za sezonsku rijeku Jangce. Milioni ljudi žive nizvodno od brane, a mnogi veliki, važni gradovi poput Wuhana, Nanjinga i Šangaja nalaze se u blizini rijeke. Velike površine agrarnog zemljišta i najvažnije industrijsko područje Kine nalaze se pored rijeke. Plovidba branom Ugradnja brodskih prevodnica ima za cilj povećanje riječnog brodarstva sa deset miliona na 100 miliona tona godišnje; kao rezultat toga troškovi transporta će biti smanjeni između 30 i 37 procenata. Dostava će postati sigurnija, budući da su klisure opasne za plovidbu. Pored kanalskih prevodnica, postoji i brodski lift, svojevrsni lift za plovila. Brodski lift može podići brodove do 3.000 tona. Vertikalni prijeđeni put je 113 m, a veličina bazena brodskog lifta je 120 m x 18 m x 3,5 m. Brodskom liftu je potrebno 30 do 40 minuta za tranzit, za razliku od tri do četiri sata za prolazak kroz prevodnice. Jedan faktor koji komplikuje je to što nivo vode može dramatično varirati. Brodski lift mora raditi čak i ako nivo vode varira za 12 m na donjoj strani i 30 m na gornjoj strani. Preseljenje stanovnika Iako je ogromna veličina akumulacije zahtijevala premještanje velikih razmjera uzvodno, smatralo se da je to opravdano zaštitom od poplava za zajednice nizvodno od brane. Do juna 2008. Kina je preselila 1,24 miliona stanovnika (do Gaoyanga u provinciji Hubei) jer je procijenjeno da će 13 gradova, 140 varoši i 1350 sela biti ili potpuno ili djelimično poplavljeno rezervoarom, što iznosi otprilike 1,5% Hubei je 60.3 miliona i općine Chongqing 31,44 miliona stanovnika. Otprilike 140.000 stanovnika preseljeno je u druge provincije. Ostali uticaji Kultura i historija Akumulacija duga 600 kilometara poplavljena oko 1.300 arheoloških nalazišta i promijenila izgled Tri klisure kako je nivo vode porastao preko 91 m. Kulturno-historijske relikvije se premještaju na viši teren nakon otkrivanja, ali je poplava neizbježno prekrila neotkrivene relikvije. Neke lokacije nisu mogle da se premjeste zbog njihove lokacije, veličine ili dizajna, kao što je lokacija sa visećim kovčezima visoko u klancu Shen Nong jer je dio litica. Drevni gradovi Guizhou, Kuizhou i Wushan također su potpuno potopljeni. Reference Vanjski linkovi Satelitski snimak brane na Yahoo! Maps Arhivirano 13. 9. 2010. na Wayback Machine China Yangzi Power Co. Ltd. Arhivirano 17. 2. 2012. na Wayback Machine Službena stranica Three Gorge Project Co. Ltd. "Three Gorges Dam 'built by May'", BBC News, 8. 5. 2006; pristupljeno: 8. 5. 2006. Satelitska slika brane Tri sutjeske Brana Tri sutjeske Arhivirano 20. 2. 2010. na Wayback Machine International Rivers Network BBC News Online – "Three Gorges dam wall completed", 20. 5. 2006; pristupljeno: 20. 5. 2006. BBC News Online – Trupe zadužene za odbranu brane od terorista (en) BBC News Online – foto galerija BBC News Online – In pictures: Three Gorges Dam, 19. 5. 2006. Probe International, anti dam website information on state power network Bill Zorn Photo Documentary