Pelikan

Pelikan ehk roosapelikan (Pelecanus onocrotalus) on pelikaniliste seltsi kuuluv liik linde. Välimus Isaslind on 175 cm pikk, emaslind 148 cm. Tiibade siruulatus on 226–360 cm. Isaslinnu noka pikkus on 347–471 mm, emaslinnul 289–400 mm. Isaslind kaalub 9–15 kg, emaslind 5,4–9 kg. Sulestik on peamiselt valge. Labahoosuled ja välimised küünrahoosuled on mustad, sisemised küünrahoosuled on hallid. Nokk on roosa, nokapaun on kollane. Pulmarüüs on sulestik roosakas, rinnal on kollane laik. Nokk on oranžikaskollane, nokatüvik on hallikassinine. Noorlinnu ülapool on hallikaspruun, alapool on määrdunudvalge. Vastkoorunud pojad on sulgedeta. Udusuled on pruunikasmustad. Levik Pesitsusala ulatub Ida-Euroopast Lääne-Mongooliani, talvitusala Kirde-Aafrikast Põhja-Indiani. Sahara-taguses Aafrikas ning üksikutes kohtades Indias ja Vietnamis elab aasta läbi. Eestis on pelikan haruldane eksikülaline. Esimest korda märgati Eestis pelikani 1953. aastal Pärnumaal Käomardi lahes. Elavad järvede, deltade ja laguunide ääres ning soodes. Eelistavad madalikke, kuid neid on nähtud ka 1372 m kõrgusel merepinnast. Toitumine Pelikanid toituvad kaladest. Euroopas eelistavad karpkala, Hiinas söövad kefaale, Aafrikas kirevahvenlasi. Saagiks langevad kalad kaaluvad tavaliselt 300–600 g. Edela-Aafrikas söövad ka kuldkurk-kormorani mune ja poegi. Londonis St Jamesi pargis elavad pelikanid söövad mõnikord tuvisid. Pelikan sööb päevas 900–1200 g kala. Püüavad kala varahommikul ja pärastlõunal, keskpäeval puhkavad. Võivad käia kala püüdmas pesitsuspaigast mitmesaja kilomeetri kaugusel. Pesitsemine Pelikanid on maaspesitsejad. Tavaliselt elavad suurtes kolooniates. Pesade tihedus on 1–1,55 pesa ruutmeetri kohta. Naaberpesade keskpunktide vahe on 77 cm, kitsastes oludes ka ainult 48 cm. Pesa ehitavad tavaliselt pilliroost ja okstest, kuid Aafrikas pesitsevad mõnikord peaaegu paljaste kivide peal. Kaukasusest põhja pool elavad pelikanid ehitavad pesa aprilli lõpus ja munevad kuni mai kolmanda nädalani. Balkani poolsaarel pesitsejad munevad aprillist juunini. Aafrikas eelistavad kuiva aastaaega. Kurnas 1–3 muna, mis kaaluvad 152–226 g. Mune hauvad mõlemad vanemad 29–36 päeva. Pojad lahkuvad pesast 65–75 päeva vanuselt. Looduslikud vaenlased Pelikanide mune söövad raipekotkas, must-harksaba, lühisaba-ronk ja pühaiibis. Marabu, kilg-merikotkas ja raipekotkas söövad mõnikord noorlinde, kuid arvatakse, et nende mõju populatsioonile on ebaoluline. Mõnes piirkonnas on noorlindudele ohuks šaakalid, hüäänid ja lõvid. Täiskasvanud pelikane söövad mõnikord krokodillid ja haid. Viited Välislingid Pelikan andmebaasis eElurikkus