Barcelona

Iste articlo ye sobre a ciudat catalana de Barcelona. Ta la ciudat venezolana se veiga Barcelona (Venezuela). Barcelona ye una ciudat espanyola, capital d'a comunidat autonoma de Catalunya, d'a provincia de Barcelona y d'a comarca d'o Barcelonés, que d'antis mas estió tamién a capital d'o condau de Barcelona, en dando-li lo suyo nombre. Ye situada chunto a la mar Mediterrania, a uns 160 km de distancia a lo sud d'os Pireneus y d'a muga con Francia, en una planeta mugant a l'este con a mar, a l'ueste con a ralla litoral (Sierra de Collserola), a lo sud con o río Llobregat y a lo norte con o río Besòs. Tien una población d'1.636.762 habitants en o suyo termin municipal y de 3.291.654 en a suya aria metropolitana. Barcelona y a suya aria metropolitana forman o segundo nuclio economico y de población mas important d'Espanya, en l'actualidat licherament por dezaga de Madrit; buena parti d'a historia d'o país en as zagueras doscientas anyadas ye sinyalato por a rivalidat entre as dos ciudaz y a suya batalla por a supremacía en a industria, o comercio, a cultura y a politica. Demografía O censo de 1787 incorpora Vallbona; en 1860, a Barceloneta; en 1897, Les Corts, Gràcia, Sant Andreu de Palomar, Sant Gervasi de Cassoles, Sant Martí de Provençals, Sants y Vallvidrera; en 1904, Horta; y en 1930, Sarrià que d'antis mas (en 1920) ya heba incorporato parte de Santa Creu d'Olorda. Os datos anterios son a suma d'os antigos municipios. Cheografia Districtos y barrios Ciutat Vella: el Raval el Gòtic la Barceloneta Sant Pere, Santa Caterina i la Ribera L'Eixample: el Fort Pienc la Sagrada Família la Dreta de l'Eixample l'Antiga Esquerra de l'Eixample la Nova Esquerra de l'Eixample Sant Antoni Sants-Montjuïc: el Poble Sec la Marina del Prat Vermell la Marina del Port la Font de la Guatlla Hostafrancs la Bordeta Sants-Badal Sants Les Corts: les Corts la Maternitat i Sant Ramon Pedralbes Sarrià – Sant Gervasi: Vallvidrera, el Tibidabo i les Planes Sarrià les Tres Torres Sant Gervasi-Bonanova Sant Gervasi-Galvany el Putget i Farró Gràcia: Vallcarca i els Penitents la Salut Vila de Gràcia el Camp d'en Grassot i Gràcia Nova Horta-Guinardó: el Baix Guinardó Can Baró el Guinardó la Font d'en Fargues el Carmel la Teixonera Sant Genís dels Agudells Montbau la Vall d'Hebron la Clota Horta Nou Barris: Vilapicina i la Torre Llobeta Porta el Turó de la Peira Can Peguera la Guineueta Canyelles les Roquetes Verdun la Prosperitat la Trinitat Nova Torre Baró Ciutat Meridiana Vallbona Sant Andreu: la Trinitat Vella Baró de Viver el Bon Pastor Sant Andreu la Sagrera el Congrés i els Indians Navas Sant Martí: el Camp de l'Arpa del Clot el Clot el Parc i la Llacuna del Poblenou la Vila Olímpica del Poblenou el Poblenou Diagonal Mar i el Front Marítim del Poblenou el Besòs i el Maresme Provençals del Poblenou Sant Martí de Provençals la Verneda i la Pau Historia O 3 d'abril de 801, dimpués de siet meses de seche, tropas de l'Imperio Carolinchio mandadas por Loís, fillo y hereu de Carlos Magno, conquirioron a ciudat en incorporando-la a l'Imperio Carolinchio. En chulio de 935 una flota de cuaranta vaixiellos d'o Califato de Cordoba ataca y espulla los puertos de Pals (5 de chulio), Empúries (que dende alavez quedó despoblau), Torroella de Montgrí (8 de chulio) y Barcelona (15 de chulio), provocando centenars de victimas y muitisma destrucción. Qui mandaba la flota yera Abd al-Màlik ibn Said ibn Abi Hamama, que tornó en rematar l'ataque en o puerto de Turtusha. En chunio de 942 una incursión d'hongaros trescruzó lo Pireneu por o Vallespir y espulló Banyoles, Santa Coloma de Farners y o monesterio de Sant Per d'as Puellas en Barcelona, abanzando por o Baches y o Solsonés enta Leida (que alavez feba parte d'o Califato de Cordoba) y, en reblar en a suya conquiesta, tornó enta lo norte por l'Urchel y la Cerdanya. O 5 de mayo de 985 tropas d'o Califato de Cordoba comandadas por Almanzor marchoron dende Cordoba enta lo condau de Barcelona. En o suyo camín espulloron os territorios d'as actuals comarcas d'o Baixo Penedés, Alto Penedés, Baixo Llobregat, Barcelonés y Vallés Occidental, destruindo los monesterios de Sant Cugat del Vallès (en Sant Cugat del Vallès), Sant Pavlo del Campo (en Barcelona) y Sant Per d'as Puellas (tamién en Barcelona). Administración Reparto de concellers Alcaldes Esporte A oferta esportiva ye muit variata pero destacan clubs polisportivos como o FC Barcelona, o RCD Espanyol de Barcelona o Club Natació Barcelona, o Club Natació Montjuic, y o Club Esportiu Laietà con muitos milers de socios, amás d'atros que nomás partecipan en un esporte como AA Catalunya en atletismo. Atletismo L'atletismo ye representato en Barcelona por 14 clubs federatos en a Federación Catalana d'Atletismo (FC Barcelona, Club Atlètic Blanc i Blau, Agrupació Atletica Catalunya, Asociació Esportiva d'Atletes Veterans, Club Atletismo Bikila Barcelona, Club Atletismo Running, Club d'Atletisme Canaletes, Club Atletisme Nou Barris, Barcelona Atletisme, Club Esportiu Mediterrani, Club Esportiu Universitari, Club Natació Barcelona, Club Natació Montjuic, Domingo Catalán Fondistas Club). Antimás tien muitas cursas populars entre las que destacan a Media Maratón de Barcelona, a Maratón de Barcelona, a Cursa Jean Bouin y a Cursa d'El Corte Inglés. Instalacions esportivas As instalacions esportives mes destacatas son o Estadio Olimpico de Montjuïc, o Palacio Sant Jordi, as piscinas Picornell, o Camp Nou d'o FC Barcelona, o Palacio d'a Chelo de Barcelona, y o complexo esporitvo de Can Dragò. En Barcelona se celebroron en 1992 os XXV Chuegos Olimpicos d'a era moderna. Molimentos Civils Centro Aragonés de Barcelona, obra de Miguel Ángel Navarro Pérez. Relichiosos Seu d'a Santa Cruz y Santa Olaria de Barcelona. Ilesia de Sant Pavlo d'o Campo de Barcelona, una ilesia d'o sieglo XIII en estilo romanico adedicada a Sant Pavlo. Ilesia de Santa María d'a Mar de Barcelona. Localidaz achirmanatas Dublín (Irlanda). Buenos Aires (Archentina). 1963: Montpeller (Occitania). 1985: São Paulo (Brasil). Se veiga tamién Museu d'Historia d'a Ciudat de Barcelona. Linia 200 d'Adif. Gara de Barcelona-Sants. Baixadero de Passeig de Gràcia. Gara de Barcelona-França. Linia 240 d'Adif. Linia 270 d'Adif. Referencias Vinclos externos Se veigan as imáchens de Commons sobre Barcelona. (ca) Pachina web oficial de l'Achuntamiento de Barcelona.