Barselona

Barselona (katalāņu: Barcelona, izrunā: [bəɾsəˈlonə]; spāņu: Barcelona, izrunā: [barθeˈlona]) ir pilsēta Spānijas ziemeļaustrumos Vidusjūras krastā. Tas ir Katalonijas administratīvais centrs un novada apdzīvotākā pilsēta; kā arī visas valsts otra apdzīvotākā pilsēta pēc Madrides. Galvenais Katalonijas ekonomiskais un kultūras centrs. Barselona slavena ar savdabīgā arhitekta Antoni Gaudī darbiem. Pazīstama ar savu futbola komandu FC Barcelona. Netālu no pilsētas atrodas Circuit de Catalunya — Formula 1 Spānijas GP trase. Vēsture Leģenda vēsta, ka Barselonu dibinājis kartāgietis, Hannibala tēvs Hamilkars Barka, no kā cēlies pilsētas nosaukums. Tomēr drošas ziņas par pilsētu ir no romiešu laikiem, kad Barselona (toreiz Barcino) ietilpa Hispania Tarraconensis provincē. 5. gadsimtā pilsētu ieņēma vestgoti, bet 8. gadsimta sākumā — mauri. 801. gadā franku karalis Ludvigs Dievbijīgais ieņēma pilsētu un izvēlējās to par no Karolingiem atkarīgās Spāņu markas (Marca Hispanica) galvaspilsētu ar Barselonas grāfu priekšgalā. 985. gadā Al Mansūrs nopostīja pilsētu. Pamazām Barselonas grāfiste kļuva neatkarīga no franku karaļiem, bet 1137. gadā tā dinastiski apvienojās ar Aragonu un Barselona kļuva par apvienotās valsts ievērojamāko pilsētu līdz 1479. gadā, Aragonas karalim Fernando II apprecot Kastīlijas karalieni Izabellu I, rodas Spānija, un Barselona zaudē daļu no savas ietekmes. 1450. gadā tika dibināta Barselonas Universitāte. Barselona cieta Karā par Spānijas mantojumu, pēc kura stipri tiek ierobežota katalāņu valodas lietošana. 19. gadsimtā Barselona piedzīvoja rūpniecisko revolūciju, un Katalonija kļuva par rūpnieciski attīstītāko rajonu Spānijā, bet Barselona strauji auga. 20. gadsimta sākumā nostiprinājās katalāņu nacionālisms. Tāpat Barselona kļuva par Spānijas strādnieku kustības centru. Atšķirībā no daudzām citām valstīm, Spānijā strādnieku kustība lielā mērā attīstījās anarhosindikālisma gultnē, un tieši Barselona bija anarhistu centrs. Spānijas pilsoņu karā (1936—1939) Barselona bija viena no republikāņu galvenajām pilsētām. 1937. gada maijā Barselonā izcēlās ielu kaujas starp sabiedrotajiem — anarhistiem — un komunistiem. No 1937. gada augusta līdz 1938. gada decembrim Barselona bija republikāniskās Spānijas galvaspilsēta, līdz to ieņēma Franko karaspēks. Pēc Franko režīma beigām Barselona kļuva par populāru tūrisma centru. Kaut arī Franko laikā oficiāli aizliegta, bija novērojama katalāņu valodas vispārēja atdzimšana — pēdējos gadu desmitos tā kļuvusi par Barselonas ikdienas valodu. 1992. gadā Barselonā notika vasaras olimpiskās spēles. Ievērojamas vietas La Rambla — slavenākā Barselonas iela Svētās Ģimenes baznīca — Gaudī celta baznīca (nepabeigta) Liceu — Barselonas opera Gueļa parks — Gaudī projektēts parks Casa Milà — Gaudī projektēta būve, zināma kā La Pedrera Casa Batlló Palau de la Música Catalana — Barselonas koncerta halle Hospital de Sant Pau — komplekss uzbūvēts laika posmā no 1901. gada līdz 1930. gadam, katalāņu arhitekta-modernista Lluís Domènech i Montaner projekts Barselonas akvārijs Cilvēki Barselonā dzimuši: Alfonso II (Alfonso II de Aragón, Alfons el Cast; 1152—1196) — Aragonas karalis Viktorija de los Anhelesa (Victoria de los Ángeles; 1923—2005) — operdziedātāja Daniels Brīls (Daniel Brühl; 1978) — aktieris Serhi Brugera (Sergi Bruguera; 1971) — tenisists Pompo Fabra (Pompeu Fabra; 1868—1948) — lingvists Pau Gazols (Pau Gasol; 1980) — basketbolists Hoseps Gvardiola (Josep Guardiola; 1971) — futbolists un futbola treneris Montserata Kabaļe (Montserrat Caballé; 1933) — dziedātāja Hosē Karerass (José Carreras; 1946) — dziedātājs Ramons Kazass (Ramon Casas i Carbó; 1866—1932) — gleznotājs Izabella Kuaksē (Isabel Coixet; 1962) — kinorežisore Paskuāls Maragals i Mira (Pasqual Maragall i Mira; 1941) — politiķis Eduardo Mendosa (Eduardo Mendoza; 1943) — rakstnieks Ramons Merkaders (Ramón Mercader; 1914—1978) — Trocka slepkava Huans Miro (Joan Miró; 1893—1983) — mākslinieks Enriks Miraljess (Enric Miralles; 1955—2000) — arhitekts Manuels Vaskess Montalbāns (Manuel Vázquez Montalbán; 1939—2003) — rakstnieks Karloss Luiss Safons (Carlos Ruiz Zafón; 1964) — rakstnieks Rikardo Samora (Ricardo Zamora; 1901—1978) — futbolists Huans Antonio Samarančs (Juan Antonio Samaranch; 1920—2010) — sporta funkcionārs Aranča Sančesa-Vikario (Arantxa Sánchez Vicario; 1971) — tenisiste Huans Serats (Joan Manuel Serrat; 1943) — dziedātājs Hoseps Serts (Josep Lluís Sert; 1902—1983) — arhitekts Fernando Sors (Fernando Sor; 1778—1839) — ģitārists Antoni Tapjess (Antoni Tàpies; 1923) — gleznotājs Sete Žibernau (Sete Gibernau; 1972) — motobraucējs Paula Losada (Paula Losada Alié; 1999) — aktrise un dejotāja Atsauces Ārējās saites Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Barselona. Encyclopædia Britannica raksts (angliski) Brockhaus Enzyklopädie raksts (vāciski) Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski) Encyclopædia Universalis raksts (franciski) Ebreju enciklopēdijas raksts (angliski) Mājaslapa (katalāniski) (angliski) (spāņu) Barselonas ceļojumu padomi no Wikivoyage (angliski)