Péninsule d'Ungava

Péninsule d'Ungava (-po francúzsky; po anglicky Ungava Peninsula, po slovensky Ungava, Ungavský polostrov) môže byť: a) časť polostrova Labrador medzi Hudsonovým zálivom, Hudsonovým prielivom, Ungavským zálivom a riekou Leaf b) časť polostrova Labrador medzi Hudsonovým zálivom, Hudsonovým prielivom, Ungavským zálivom, riekou Eastmain River a regiónom Labrador ; toto územie je zhodné s regiónom obyčajne nazývaným Ungava c) polostrov Labrador - o tom pozri článok Labrador (polostrov) Názov Názov doslova znamená "smerom k otvorenej vode" a je odvodený od mena skupiny Inuitov (angl. Ungava Inuits), ktorí sídlili pri ústí rieky Arnaud. Péninsule d'Ungava vo významoch a a b Péninsule d'Ungava vo význame a má 200 až 600 m hrubý permafrost. Vnútrozemie je bez stromov a bez obyvateľov, na pobreží žili pôvodne Inuiti. Územie je bohaté na nerastné bohatstvo, najmä azbest, nikel, meď, urán a železné rudy. V súčasnosti sa ale toto bohatstvo neťaží najmä pre vysoké náklady ťažby. V najsevernejšej časti polostrova sa nachádza meteoritový kráter Nouveau-Québec Crater, zatopený vodou (jazero). Je 415 m hlboký a má priemer 3,4 km. Je to najväčší známy meteoritový kráter na Zemi. Péninsule d'Ungava vo význame b je skalnatá plošina s veľkým počtom jazier a tenkými, slabo odvodňovanými pôdami. Hospodárska činnosť je sústredená pozdĺž hranice medzi Quebecom a Newfoundlandom a Labradorom. V tejto oblasti je veľa ložísk železnej rudy, ktorá sa ťaží od 50. rokov, a je tu aj najväčšie mesto oblasti - Schefferville (Na strane provincie Newfoundland a Labrador sú mestá Labrador City a Wabush). Referencie