Kurtpašova veža

Kurtpašova veža (bulh. Куртпашова кула – Kurtpašova kula) je stavba bývalej obytno-obrannej veže z polovice 17. storočia, ktorá sa nachádza v meste Vraca v rovnomennej oblasti v severozápadnom Bulharsku. Budova je jedným zo symbolov mesta Vraca. Má pridelený štatút kultúrnej pamiatky národného významu. Je jednou z mála dochovaných veží obytno-obranného typu na území Bulharska. Iné názvy Stavba je známa aj ako Kurt-pašova veža (bulh. Курт-пашова кула – Kurt-pašova kula), alebo Veža Kurtpašových (bulh. Кулата на Куртпашови – Kulata na Kurtpašovi). Lokalita Kurtpašova veža sa nachádza juhozápadne od námestia „Christo Botev“ (bulh. площад „Христо Ботев“, doslova námestie Christa Boteva), ktoré je centrálnym námestím vo Vraci. Veža stojí pred budovou vračanského regionálneho historického múzea. Dejiny Kurtpašova veža bola postavená s najväčšou pravdepodobnosťou v polovici 17. storočia, časť odborníkov však na základe niektorých použitých architektonických prvkov pripúšťa možnosť, že veža mohla byť postavená už v priebehu 16. storočia. Niektoré ďalšie architektonické prvky, ako aj spôsob výstavby v niektorých častiach vykazujú podobnosti s výstavbou pevností v období vrcholného bulharského stredoveku, teda v priebehu 14. storočia. Je preto možné, že základy budovy boli postavené už v tomto období. Veža slúžila ako opevnené sídlo miestneho feudála, alebo vojenského vodcu. Predpokladá sa, že patrila Kurtovi Pašovi s bulharským menom Vălčo, alebo Vălko (teda meno odvodené od slova vlk), čo sa do osmanskej turečtiny prekladá ako kurt. Kurt Paša pravdepodobne patril k takzvaným ajanom, teda miestnym bojarom, ktorí po dobytí Balkánskeho polostrova Osmanskou ríšou prijali islam, aby si zachovali svoj majetok a postavenie, a s ním aj administratívne privilégium vyberať dane na miestnej úrovni. V roku 1979 bol budove udelený štatút kultúrnej pamiatky národného významu. Charakteristika Kurtpašova veža je obytno-obranná veža postavená v štýle charakteristickom pre neskorý bulharský stredovek. Veža je postavená z lomového čiastočne opracovaného kameňa. Ako spojivo bola pri výstavbe použitá vápenno-piesočná malta s použitím vnútorných maltových spojov. Pôdorys stavby je takmer štvorcový, dĺžka budovy dosahuje 6 metrov a šírka 5,80 metra. Veža dosahuje výšky 10,40 metra. Steny stavby dosahujú v prízemnej časti stavby hrúbky 1,5 metra, hrúbka stien nadzemných poschodí dosahuje 0,90 metra. Základy stavby siahajú do hĺbky 1,30 metra. Stavba je štvorposchodová, čo však nie je rozpoznateľné pri pohľade na vežu zvonka. Posledné štvrté poschodie veže arkierovo vystupuje z fasády stavby. Arkierová časť je podopieraná masívnymi konzolami. Okná posledného poschodia sú v podobe úzkych strieľní a slúžili ako na obranu, tak aj na osvetlenie miestnosti. Vchod do veže sa nachádzal vo výške dvoch metrov nad úrovňou okolitého povrchu a dostupný bol prostredníctvom vyťahovacieho rebríka. Interiér Veža má celkovo štyri poschodia – podzemné, prízemné a dve obytné. Podzemné poschodie budovy je jediné s klenutým stropom. Nadzemné poschodia sú od seba oddelené dvojitým nosníkom s maltovou a kamennou výplňou, pričom účelom tohoto riešenia bola ochrana miestností pri prípadnom požiari. Nasleduje prízemné poschodie, ktoré bolo vhodné na bývanie, ako aj na obranu, primárny účel bol ale obranný. Výška tejto miestnosti dosahuje 3 metre. Nadzemné poschodia stavby sú rovnakého typu. Každé z poschodí je koncipované ako jedna obytná miestnosť s ohniskom a s nikami v stenách. Prvé nadzemné poschodie je vysoké 2,5 metra, Hoci slúžilo prevážne na bývanie, medzi konzolami sa nachádzali otvory, ktoré slúžili na liatie tekutiny na prípadných útočníkov. Posledné poschodie bolo úplne obytné. Na pohyb medzi poschodiami slúžili drevené jednoramenné schody. Štatút a dôvod pamiatkovej ochrany Od roku 1979 je stavba vedená ako kultúrna pamiatka národného významu pre architektonicko-staviteľskú hodnotu stavby. Galéria Referencie Iné projekty Commons ponúka multimediálne súbory na tému Kurtpašova veža