Mauzóleum kniežaťa Alexandra I.

Mauzóleum kniežaťa Alexandra I. (bulh. Мавзолей на княз Александър I – Mavzolej na kňaz Aleksandăr I), alebo Mauzóleum kniežaťa Alexandra Battenberga (bulh. Мавзолей на княз Александър Батенберг – Mavzolej na kňaz Aleksandăr Batenberg), prípadne Mauzóleum Alexandra Battenberga (bulh. Мавзолей на Александър Батенберг – Mavzolej na kňaz Aleksandăr Batenberg) je mauzóleum, ktoré sa nachádza v centrálnej časti mesta Sofia v Sofijskej oblasti v západnom Bulharsku. Pomenované je po prvom bulharskom kniežati, Alexandrovi I. Lokalita Mauzóleum leží v centrálnej časti Sofie na ulici „Vasil Levski“ (bulh. булевар „Васил Левски“ – bulevar „Vasil Levski“, doslova bulvár Vasila Levského) č. 81. Nachádza sa v malom parku. Dejiny Knieža Alexander I. bol prvým bulharským kniežaťom po oslobodení Bulharska a za jeho vlády došlo v roku 1885 aj k zjednoteniu Bulharského kniežatstva s Východnou Ruméliou. Napokon bol po vojenskom puči 26. augusta 1886 nútený abdikovať a až do konca života žil v rakúskom Grazi. Zomrel 17. novembra 1893. Po jeho smrti sa bulharská vláda rozhodla vybudovať mauzóleum na uchovanie jeho pozostatkov. Byť pochovaný v Sofii bolo osobné želanie Alexandra I. Sarkofág s pozostatkami kniežaťa, ktoré boli po jeho smrti prevezené do Bulharska bol najskôr uložený v Rotunde svätého Juraja. Na projekt budovy mauzólea bol vyhlásený konkurz, ktorý prebehol v roku 1894 a ktorý vyhral švajčiarsky architekt Jakob Heinrich Meyer. Mauzóleum bolo postavené v priebehu roku 1897. 3. januára 1898 bol do mauzólea prenesený sarkofág s pozostatkami Alexandra I. V roku 1937 darovala manželka Alexandra I., grófka Johanna Loisingerová, mauzóleu niektoré osobné veci kniežaťa, ktoré ostali v mauzóleu exponované pre jeho návštevníkov. V roku 1946 bolo mauzóleum zatvorené pre návštevníkov, osobné veci Alexandra I. boli dane do správy sofijského Národného vojensko-historického múzea a z vrchu kupole bola demontovaná medená kniežacia koruna. Pre návštevníkov bolo mauzóleum znovu otvorené v priebehu roku 1991. Charakteristika Budova slúži ako hrobka a pamätník prvého bulharského kniežaťa po oslobodení Bulharska – Alexandra Battenberga. Autorom budovy je švajčiarsky architekt Heinrich Meyer. Autorom freskovej výzdoby je bulharský umelec Charalampij Tačev. Tačev pri výzdobe využil motívov s prvkami secesie. Budova bola postavená v novobarokovom slohu. Mauzóleum je postavené ako dvojosová symetrická budova s kupolou o priemere ôsmich metrov. V každej zo štyroch stien budovy sa nachádza klenutá nika. Vrchol kupoly je zakončený kniežacou korunou zhotovená z medi. Vchod je formovaný dvojstĺpovým portikom, ktorý je zakončený trojuholníkovým frontónom. Na frontóne sa nachádza osobný erb Alexandra I., ktorý bol v tom čase zároveň aj štátnym erbom. Je zhotovený z bronzu. V mauzóleu sa nachádzajú ostatky prvého bulharského kniežaťa po oslobodení Bulharska – Alexandra Battenberga. Sú uložené pod mramorovým sarkofágom, ktorý dominuje interiéru stavby. Za sarkofágom sa nachádza doska z kararského mramoru s reliéfovým portrétom Alexandra I.. Múzeum Mauzóleum má aj štatút múzea a je vo vybraných dňoch voľne prístupné návštevníkom. Je filiálkou sofijského Regionálneho historického múzea. Vstup je bezplatný. Štatút a dôvod pamiatkovej ochrany Kategória: kultúrna pamiatka národného významu Budova bola vyhlásená za kultúrnu pamiatku miestneho významu v roku 1955. Neskôr bol jej štatút preklasifikovaný a budova bola v v Štátnom vestníku č.25 z roku 1998 vyhlásená za kultúrnu pamiatku národného významu. Ako dôvod ochrany je uvedená architektonicko-staviteľská ako aj umelecká hodnota budovy. Názov budovy ako je uvedený na zozname kultúrnych pamiatok národného významu je Mavzolej na kňaz Aleksandăr Batenberg (bulh. Мавзолей на княз Александър Батенберг, doslova Mauzóleum kniežaťa Alexandra Battenberga). Galéria Referencie Iné projekty Commons ponúka multimediálne súbory na tému Mauzóleum kniežaťa Alexandra I.