Bojanan kirkko

Bojanan kirkko on keskiaikainen Bulgarian patriarkaatin kirkko Sofian laitamilla. Rakennelma koostuu kolmesta rakennuksesta, jotka on tehty 900-, 1200- ja 1800-luvuilla. Historia Bojanan kirkon ensimmäinen vaihe oli todennäköisesti 900-luvun lopulla rakennettu Pyhän Nikolauksen kirkko eli itäinen kirkko. Toisessa vaiheessa sen viereen rakennettiin pyhälle Panteleimonille omistettu kirkko. Se rakennettiin 1200-luvun puolivälissä sebastocrator Kalojanin käskystä. Sen epäillään olleen tarkoitettu Kalojanin ja tämän vaimon Desislavan hautapaikaksi. Bojanan kirkko oli useita vuosisatoja hylättynä, kunnes monien muiden kirkkojen tavoin siitä tuli 1800-luvun puolivälin tienoilla osmanihallinnon aikana paikka, jossa bulgarialaiset pystyivät kokoontumaan ja keräämään kansallistunnettaan. Rakennuskompleksin viimeinen kolmas vaihe rakennettiin 1800-luvun puolivälissä paikallisten lahjoitusten ansiosta. Bojanan kirkko toimi kirkkorakennuksena vuoteen 1954 asti. Sen entisöintityöt alkoivat 1900-luvun puolivälissä ja saatiin valmiiksi vuonna 2006 Kansallisen historiallisen museon rahoituskampanjan ansiosta. Unescon maailmanperintöluetteloon kirkko valittiin 1979. Arkkitehtuuri Ensimmäisen vaiheen kirkko on pieni yksiapsiksinen rakennus, joka on ruodeholvattu. Eteläisellä ja pohjoisella julkisivulla on kolme kaarta, joista keskimmäinen on korkein. Niiden yläpuolella on korniisi, joka tekee iesmäisiä mutkia. Toisen vaiheen rakennus on kaksikerroksinen, ja sen ensimmäinen kerros toimii aiemman kirkon nartheksina eli eteishallina. Se liitettiin vanhemman rakennuksen läntiseen julkisivuun. Toisen kerroksen kappeli muistuttaa huomattavasti itäistä kirkkoa. 1800-luvulla rakennettu lisäosa liittyy edellisen läntiseen julkisivuun. Se on myös kaksikerroksinen, ja sen eteisestä johtaa puiset portaat toiseen kerrokseen. Freskot Toisen kirkon freskot, jotka on maalattu vuonna 1259, tekevät Bojanasta yhden tärkeimmistä keskiaikaisten maalausten kokoelmista. Ne on tehty vanhempien maalausten päälle ja muodostavat loistavasti säilyneen esimerkin Itä-Euroopan keskiaikaisesta taiteesta. Kirkon seiniin on ikuistettu 89 kohtausta, joissa on 240 ihmishahmoa.lähde? Maalari on tuntematon, mutta hän edustaa Tarnovon koulukuntaa. Tuntematon mestari noudattaa ikonografian klassista sommittelua. Hänen taiteellinen työnsä on selkeää ja konstailematonta, kuvat säteilevät elinvoimaa ja rikasta hengellisyyttä, ja kuvattujen lahjoittajien kuvat ovat lähes muotokuvia. Mestarimaalarin innovatiivinen lähestymistapa nosti Pyhän Nikolaoksen ja Panteleimonin kirkon maailmanperintöluetteloon. Apsidissa on suuri Kristus Pantokrator -maalaus. Sen alla rummussa on enkelien ja neljän evankelistan kuvat. Alttarin maalaukset kuvaavat valtaistuimellaan olevaa Neitsyt Mariaa, ehtoollisen asettamista ja Ilmestysjuhlaa. Seinillä ja holvikaarilla on esitetty kohtauksia Kristuksen elämästä. Eteishallin 18 kuvaa esittävät Pyhän Nikolauksen elämää ja samalla senaikaisen elämän tiettyjä yksityiskohtia. Kirkon elävimmän näköisinä maalauksina pidetään kirkon suojelijoiden Kalojanin ja tämän vaimon Desislavan muotokuvia. Seinillä on myöys Bulgarian tsaari Konstantin Tihin ja tsaarinna Irinan muotokuvat sekä vanhin tunnettu kuva Ivan Rilalaisesta. Lähteet Kitov, Vassil: The architecture of the Boyana Church (pdf) ICOMOS. Viitattu 2.7.2018. (englanniksi) Viitteet Aiheesta muualla Viralliset sivut (bulgariaksi) (englanniksi) (saksaksi) Virtuaalinen kierros (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi) (englanniksi)