Finisteras

Finisteras (29) (pranc. Le Finistère, bret. Penn-ar-Bed) – Prancūzijos departamentas šalies vakaruose, Bretanės regione. Administracinis centras – Kemperas (Quimper). Departamentą sudaro 4 apskritys, 27 kantonai, 26 municipaliniai susivienijimai ir 277 komunos. Plotas – 6 733 km². Istorija Įsteigtas pagal Didžiosios Prancūzijos revoliucijos 1789 m. gruodžio 22 d. įstatymą nuo 1790 m. kovo 4 d. kartu su kitais 82 departamentais, Bretanės provincijos dalyje, prijungus Kornvalio vyskupiją. Pavadintas buvusios Šv. Mato abatijos žemės pakraštyje (pr. Abbaye Saint-Mathieu de Fine-Terre, lot. Sancti Mathæi Finis Terræ, bretonų Locmaze Penn ar Bed) vardu. Geografija Finistero departamentas ribojasi su Kot Darmoro departamentu, La Manšu ir Atlantu. Net 118 departamento komunų turi savo jūros pakrantę, jos ilgis – 1250 km iš 5500 km visos Prancūzijos pakrantės. Nei viena departamento vietovė nenutolusi nuo jūros daugiau, kaip 50 km. Aukščiausia vieta, Juodasis kalnas – 300 m aukščio. Pagrindiniai miestai Kemperas (Quimper) – 63 238 gyventojų (1999 m.) Brestas (Brest) – 145 700 gyv. Duarnenė – (Douarnenez) 15 827 gyv. Konkarno (Concarneau) – 19 453 gyv. Loktudi (Loctudy) – 3 659 gyv. Morlė (Morlaix) – 15 990 gyv. Šatolinas (Châteaulin) – 5 157 gyv. Klimatas Klimatas tipiškas okeaninis, su švelnomis žiemomis ir vėsiomis vasaromis. Žymią įtaką turi Golfo srovė ir Gaskonės srovė. Vėjai nepastovūs, šiltą brizą greitai gali pakeisti šiaurės vėjas, šį pietų kaitra. Vidutinė temperatūra sausio mėnesį 2°C kalnuose ir 7° lygumoje, liepos mėn. – 18-20 °C. Kalnuose šalčiai trunka iki 30 dienų. Breste šalčiausia buvo 1963 m. -11 °C, absoliutus rekordas – 1947 m. sausio 28 d. -14°. Karščiausia buvo 1949 m. liepos 12 d. – 35,2 °C. Saulėta būna iki 2000 val. pakrantėje, 1600 val. kalnuose. Sninga vidutiniškai 4 d. per metus, audringa – 5 d. Daugiausia lietaus iškrito 1962 m. rugpjūčio 5 d. – 56,4 mm per parą. Kalba Oficiali kalba – prancūzų. Tradicinė departamento kalba – keltų bretonų kalba. Ją kasdien vartoja 132 000 gyventojų. Veikia ir dvikalbės mokyklos šiomis kalbomis. 2002–2003 m. pradinėse klasėse mokėsi 7 600, vidurinėse – 1800 vaikų. Ekonomika Pagrindinės ekonomikos šakos: žemės ūkis, žūklė ir maisto poduktų pramonė. Žemės ūkiui skirta apie 63 % teritorijos, jame dirba 36 % gyventojų. Nuo 1950 m. tai pats produktyviausias Prancūzijos žemės ūkio regionas. Vidutinis ūkio dydis – 33 ha. Daugiausiai auginami gyvuliai. Krašto žvejai per metus pagauna 66 600 t žuvies. 849 laivai (22 % viso Prancūzijos laivyno) su 3 795 jūrininkais žvejoja ne tik Atlante, bet ir Indijos vandenyne. Juos aptarnauja 11 000 darbuotojų krante. Pramonėje dominuoja maisto produktų gamyba (40 % darbuotojų), elektronika, statyba. Turizmas Turėdamas 1250 km pakrantės, departamentas daugiausiai poilsio galimybių suteikia jūros ir vandens sporto šakų, sportinio turizmo mėgėjams. Paruošta nemažai jūros sporto įrenginių ir maršrutų, yra kelios dešimtys jachtų uostų. Galima skraidyti parasparniais, nardyti jūroje, jodinėti žirgais. Gamtos mylėtojams – Armoriko regioninis parkas. Pakrantės uostai – Gilvinekas, Konkarnas, Loktudis, Odiernas (Audierne), Roskofas (Roscoff) ir kiti traukia šviežios žuvies ir kitų jūros gėrybių mėgėjus. Greituoju traukiniu TGV iki Paryžiaus – 4 valandos kelio. Keleiviniai laivai plaukioja į daugelį Prancūzijos pakrantės uostų. Per metus departamento viešbučiuose ir kempinguose ilsimasi 29-30 mln. naktų, net 57 % nakvynių tenka rugpjūčio mėnesiui. Politika Finistero departamentui Prancūzijos senate atstovauja Jolanda Bojer, Lui Le Pensekas ir Fransua Markas (visi PS) bei Alenas Žeraras (UMP), Atstovų rūmuose – 8 deputatai. Generalinę tarybą sudaro 54 nariai, kurių po pusę renkami kas trejus metus šešerių metų kadencijai. Prefektas Gontjė Frederičis (Gonthier Friederici). Apskritys Nuorodos Prancūzijos regionai ir departamentai Prefektūra Archyvuota kopija 2018-08-20 iš Wayback Machine projekto. Generalinė taryba Archyvuota kopija 1997-01-30 iš Wayback Machine projekto. Turizmo portalas